262 



icke eriiås, sä framt ej sådana observalio- 

 ner coinbineras, hvilka blifvit anställda 

 vid rakt motsatta vindar. — Denna lika be- 

 synnerliga som i practiken vigtiga erfa- 

 renhet har ännu ej kunnat förklaras af 

 theorien för de atmospheriska phenoniencr- 

 na ■'••) 



Hr = o och 3:o att misstag i tkilnaden 

 mellan barometrarnas observerade tempera- 

 turer verkar i samma ofördelaktiga forbåil- 

 lande, som i N:o 2 redan blifvit anmärkt. 

 När man , säsom alltid bör ske, gör afset-nde 

 pä dilatation hos det ämne, bvarjif scalan är 

 lörfärdigad, pä hvilken H, /lafläsas; så måste 

 qvicksilfverts ciibiska dilatation (=0,00018018) 

 ökas med nämnde ämnes liniära(s==J^) hva- 

 dan coelHcienten förM förändras till o,434'-94^- 

 (0,000 1 80 1 8 -^ ^), eller blir 0,00008641 

 om scalan är af messing, och o,oooo85o5, 

 om hon är af glas eller träd. Denna sist- 

 nämnde tyckes likväl Navier hafva orätt upp- 

 gifvit, ty enligt Dulongs och Petits expe- 

 rimenter (innes den vara 0,00008202, och 

 glas-sorternas olikhet kan ej-förorsaka sa stor 

 skilnad. Ekvationerna II, \\\, IV äro ej el- 

 ler, säsom jag här funnit dem, lika med Na- 

 viERS, emedan han begult ett räknefel i sjelf- 

 va grund-eqvation (a) , der han fått tecknet 

 positivt för 0,00007825.». — Om man antar, 

 att scalan vore af messing, och att Ä=o'"76, 

 Ii=o'"'j55 (livaraf z blefve omkring 5o*") 

 A^=AÄ = o'"oooo5, A"=2°samt A''^=«°; 

 sä erhållesom Ji=o,l=-|-o,oo4.n=-f-o,oo997, 

 in=-o,oioo3, IV=— 0,06029 och lotal-fe- 

 let=o,o843, om alla partiella fel verkade åt 

 samma led. — Jemför Annales de Ghimie et 

 l*hysic|ue 1822 Jan. 

 **) Poiiissant, Traite de Topographie, d'Arpen- 

 tagc vt de Kivellemcnl, Paris 1820, p. 354» 



