3'J2 



kallad gcograpliisk mil , 3806,934 loiscr. 

 Med användande afnjssnämntlc paralJax blir 

 jordens medel-afslånd från $01^120,878,745 

 geogr. mil, och giiinsorna ,inom li vilka oviss- 

 het ännu kunna ega rum, voro 20,730,570. 

 21,029,116 **). — Encke är sysselsatt med 

 en dylik critik öfver observationerna 1769, 

 hvilka tyckas votei'a för en större sol-pa- 

 rallax, än den här uppgifna ^'*}. 



Om vi från solen, som är den oss 

 närmaste fixstjernan, der jord-radien , en- 

 ligt det föregående vore synlig under en 

 vinkel af 8,55... secunder, förflytta oss till 

 en annan fixstjerna , så blir ej allenast jor- 

 den osynlig, utan hela jordbanans radie 

 skulle derifrån sedd upptaga en så liten 

 vinkel, att den faller inom möjliga fel i 

 sjelfva de observationer, hvilka vi på jor- 

 den måste rådfråga för dess utrönande, 

 och det har derföre hittills förblifvit oaf- 

 gjordt, om fixstjernorna verkligen ega nå- 

 gon parallax, det vill säga, om jord-ba- 

 nans radie skulle hos dem upptäckas un- 

 der någon vinkel, hvars märkbarhet af vå- 

 ra bästa instrumenter kunde med säkerhet 

 tillkännagifvas. — Struves sednare under- 

 sökningar hafva ej eller med (ull visshet 

 kunnat upplysa denna fråga *'^'''). 

 Bestäm- I en afhandling om Solar-nutation , så- 



"soiar*- *^"^ verkande på fixstjernornas nordliga 

 nuia- polar-afstånd, härledd från observationer, 

 '''"- och 



*) Astron. Jahrbuch iSaS p. 348, 

 •") Ibidem pagg. 157,192. 

 ***) Årsberättelsen 1822, 



