290 



erkänna. — Det ;ir i allmänhet svårt att 

 iij)j<Läcka fel, som nian ej är van att söka; 

 mail öiVertjgas da tÖrst om deras möjlig- 

 het, och närvaro, om de leda til! niolsä- 

 gelser, nog stora lör alt väeka misstanka. 

 — Att eclipticans ohliqnitet vid vinter-sol- 

 slåndet beianns mindre än vid sommar- 

 solstandet visade, till exempel en orim-f 

 lighet, som var fremmande lör Bradi.eys, 

 men inkom vid sednare tiders observatio- 

 ner, ehuru de nja instrumenteinas con- 

 struction tj^^ckes försäkra om en öfverläg- 

 sen noggranhet. — Skilnaden var dock 

 större, än att den af refractions-fel kunde 

 förklaras, och det återstod derföre ingen 

 annan utväg, än att sluteligen söka dess 

 orsak i de begagnade instrumenternas egen 

 beskaffenhet. — Multiplicalions-cirkeln, som 

 i grund af principen för hans conslruction 

 liksom sjcli delar sina vinklar till den grad 

 af finhet man helst åstundar, döljde här- 

 vid, under vinsten af en så stor fördel, 

 längst inflytelsen af sina fiån annat håll 

 härrörande brister; men då dessa äter ej 

 på ett afgöiande sätt kunde conlrolleras 

 utan något instrument , hvars indelning ut- 

 härdade en jemförelsé, så måste älven 

 graderings-konslen först bringns till en hö- 

 gre fullkomlighet. — Den nämnda cirkeln 

 har också nu mycket förlorat af det för- 

 ut oinskränkta förtroendet, sedan man fun- 

 nit, att detta i en ganska betj-dlig mån 

 måste nedsättas genom omöjligheten, att på 

 honom vid alla tillfällen kunna använda 

 nog pålitliga justerings-melhoder. — Man 

 kan ej neka Tuolghton vitsord i detta af- 



