agn 



fenhet — Burckhardts inventiou ålcr åsjf- 

 lac]e allenast vinsten af en förkortning i 

 telescopets längd, möjlig i det Gregorianska, 

 medelst en rund plan-spegcl, hvars dia- 

 meter, delad raidt itu af tubens axel,vav 

 hälften af den stora concava spegelns och 

 som, vid halfva alståndet mellan denna 

 och dess bränpunkt , upptog de reflecterade 

 strålarna samt, i stället för den vanliga lilla 

 motvända concav-spegeln, återkastade dem 

 till oculärets focus i den stora spegelns 

 centrala genomborning; men i NeAvtonska 

 telescopet, emedan ingen dylik perfora- 

 tion der fanns, skulle åt den lilla, på of- 

 vannämnde sätt placerade, plan-spegeln 

 gifvas en sådan lutning mot conen af de 

 reflecterade strålarna, att dessa nödgades 

 återstudsa till ögon-glasets focus vid sidan 

 bakom den stora spegeln, hvarifrån de 

 upphemtas. — De tydliga olägenheterna af 

 denna construction äro emedlerlid på intet 

 vis ersatta genom den ringa fördelen af tele- 

 scopets förkortning. — Svårigheten, att gif- 

 va en så stor plan-spegel sin exacta figur, 

 IjusfÖriusten vid en vinkelrät reflexion 

 och den omständigheten , att plan-spegeln 

 sjelf bortskymmer én sä bet^^dlig del af 

 de i tuben ingående strålarna äro också 

 tillräckliga orsaker, hvarföre ej projectet 

 blifvit verkstälidt. — Alla, som ega nog er- 

 farenhet i benyttjandet af nu kända re- 

 flexions-telescoper, lära deremot medgifva, 

 alt den Newtohska formen är den bästa. 

 — Den, är enkel, minst blottställd för 

 rubbning af tillfälliga händelser, för all- 

 männa bruket i mindre måtlslock tjenli- 



