^9^ 



gare, än den Gregorianska och derjerate 

 den enda practicabla, när frigan är onx 

 -instiumentcr af stora dimensioner. — Det 

 är för öfrigt läLtare, att erna den rikliga 

 skapnaden hos jtan af en hel , än hos en 

 -genoraborad metall-sjiegel; den spheriska 

 aherrationen hlir mindre, då^blott en sphe- 

 risk spegel behöTves och mängden af ljus, 

 som från den lilla sneda plan-spegeln re- 

 flecteras, blir ostridigt större än den, som 

 genom vertical reflexion crhäiles. 



Om man kunde umbära de smä speg- 

 larna i telescoper af måttlig längd genom 

 den stora spegelns lutning eller genom en 

 sned men följakteligen vrängd reflexion, 

 såsom Le Maire först uppgå f; så vore der- 

 före det Ncwtonska telescopet, alt anse för ^ 

 ett till alla delar fullkomnadt verktyg, 

 helst lÖrtjenslen af det förbättrade constru- 

 ctions-sättet är obestridlig hos större in- 

 slrumenler af denna beskafFenhet, hvilka till 

 sin längd öfversliga 20 fot *), då väl in- 

 genting är enklaie, än alt med lillhjelp af 

 ett enda oculär-glas efter behag förstora 

 bilden frän en enda spegel. — I små tele- 

 scoper är likväl denna utväg alldeles olemp- 

 1ig ocii i practiskt hänseende var det för- 

 denskull högst vigligt, all , så mjcket möj- 

 ligt är, söka på annat sätt undanrÖdja 



'■>) Ramaue (i Aberdeen) liar coiistnieiat elt tele- Slort 

 scop, der den stora spe^-elns local-dislance R^-dc- 

 är 25 fot ocli diameter i5 iiiclies;så att det ^'^j"^ 

 är, näst det Ijekanla Hersciiels, större än nä- ^co)) af 

 got som finnes. — Förstoriiiijen går lian 'JoRamaoe. 

 till l5oo ocli nicclianisincn vid handleraiidet 

 Uirer vara ganska enkel. — Tliil. May. by TiL- 

 Locu. Vol. LVII p. 455. 



