294 



olägenheterna af den lilla planspegelns an- 

 nars oundvikliga begagnande. 

 Tclg. Det ar Buewster, som vi nu liafva alt 



8cop aftacka för det lyckliga resultatet af ett så- 

 sthT dant försök och för en ny, till alla di- 

 mensioner lika lemplig, art af Reflexions- 

 telescoper, der oftanämnde lilla planspe- 

 gel ersattes af ett litet acliromatiskt utåt 

 lutande prisma, hvarigenom den stora spe- 

 gelns reflecteiade strålar brytas till oculär- 

 glaset vid sidan af lubröret. — Constru- 

 ction är så simpel och den opliska för- 

 delen deraf tyckes vara så otvifvelaktig, 

 att man bör kunna hoppas lå se den snart 

 "verkställd. — Ljus-förlusten, som af bryt- 

 ningen genom prismat förorsakas, bör, till 

 följe af anställda experiraenter, ej stiga till 

 en femtedel af den, som planspcgelns 

 reflexion förut medförde, och deviation i 

 . strålarnas påräknade väg är dessutom vid 

 refraclion mindre än vid reflexion i sam- 

 ma fölhållande som i : 5, om ytorna vo- 

 ro af lika felaktig beskaffenhet, h vilken sed- 

 nare man likväl vid glas-slipning mycket 

 mindre befarar än vid metall-slipning. — 

 Brewster anmärker föröirigt, alt genom 

 fyra prismers användande, hvaraf hvarde-r 

 ra uppfångade sin fjerde-del af den från 

 stora spegeln reflectcrade Ijusconen , blef- 

 ve det .möjligt för fyra personer, att på 

 samma gång, vid hvar sin af tubrörets fy- 

 ra sidor, observera sammu phenomen, sä 

 vida detta lemnade nog starkt ljus för en 

 sådan slrål-fördelning, hvilket äfven kunde 

 med det vanliga Newtonska telescopet åstad- 

 kommas genom en liten pyramidal-spegcl. 



