233 



ledning lill en |'n)Jiig svelt; man lan ej 

 släcka en olidlig löi.st, och en beständig 

 slegrad otålighet verkar, i synnerhet hos 

 j)ersoner af svagare constitution , en ned- 

 slagenhet, som mycket lättar veikningarjie 

 af de sjukdomsorsaker, som i dessa Jän- 

 der äro nog många. Under /ärderna på 

 Sydamerikas floder är det således ej de 

 vilda Indianerna, ej ormar, Jaguarer och 

 Crocodiler man nu mera egentligen fruk- 

 tar, utan det är "el sudur y la moscas" 

 — svetten och myggen. 



HuMBOLDT har äfven sökt bestämma, 

 huru dessa Insekter äro utbredde i geo- 

 graphiskt hänseende. Detta synes ej en- 

 samt bero af Climatets värma eller sko- 

 garnas fuktighet och ogenomtränglighet, 

 utan bttydhgen njodificeias af iitskilliga 

 localförhallanden. Pa de högre slätterna, 

 som ligga 4oo loiser öfver h.afvet, t. ex. 

 Cumana, Calabozo, o. s. v., ser man ej 

 mera mygg än i liuropa; deremot synas 

 de nästan plågsammast i Atui es och May- 

 pures. Dä dessa mosquitei-, likt våra, utan 

 tvifvel tillbringa sitt larv-tillstånd i vatt- 

 net, synes deras utbredning äfven deiaf 

 ganska mjx-ket bero. Så hai- liuMiiOi dt 

 ohservcral, att vid stränderna af de flo- 

 der, .som vanligtvis sägas löra svail vat- 

 ten (aquas- negras), t. e\. Alabaj^o, TemJ, 

 Tuamini och Rio negro, njuter man ett 

 alldeles afvundsviirdt lugn. Desj;a ström- 

 mar flyla också genom täta skogar, nien 

 ]\los(|uilos synas, liksom Ciocodilen, sky 

 dessa svarta vattendrag, hvilka aio något 

 kallare än de färgluäa och i cl>emiskt hän- 



