v 



JqLte de Bala via, som Infördes 1781 på Guade- 

 loupe ooli aunorsliides. Den kommer 3 måna- 

 der förr till mognad än Sacch. qfficinurum, och 

 gifver nära en 6:iedel mer socker-sirup (^melasse), 

 men denna innesluten i en mängd af växläm^ 

 nen, hvilka svårligen derifrån kunna afskiljas. 

 Den violetta färgen beror i synnerhet af det» 

 ta Socker^rörs bark. •— Detta socker begagnas 

 mest för att deraf tillverka rhum och vanlig 

 tailia. Man har redan börjat alt mycket öf- 

 vergifva odlingen af denna art, i anseende 

 till åfvannämnde olägenheter. Den andra Soc-» 

 ker-sorten är deremot ganska hvit och lätt 

 att af densamma bereda ett vackert rafine- 

 radt socker, ofta af en prägtig hvithet; men 

 detta rafinerade socker är mycket poröst eU 

 ler svarapagtigt, hvarföre det är ganska lätt- 

 löst; det är nu till flera behof en särdeles be- 

 gärlig sort. Hr Virey upplyser, att det erhåll 

 les af en artförändring af det vanliga Saccha- 

 runi ojjicinarum, och är komn^et frän Otaheile. 

 Det har en ganska stark vegetation och man er- 

 håller af detsamma 4 skördar under samma tid, 

 som man af det vanliga socker-röret blott be- 

 kommer 3:ne. Det har en starkare växt, mot-, 

 står bättre våldsamma stormar, och gifver i:del 

 mer christallisabelt socker. Dess enda olägen- 

 het är att mer utmagra jorden, än det vanliga 

 Socker-Röret gör 34), 



Hr Kunth har gifvit en Monographie Öf-- 

 ver Slägtet Banibusa, och först aihandlat dess 



34) Journ- de Pharm, 1822. Fevr. p. 77 — 80, 



Anm. Hl" Virey har förut uti Journ. de Pharm. 

 i8»ö. T. II, p. 385 &:c. framställt undersökningar 

 och anmärkningar om 2:ne de vanligaste arter af 

 ;Sockcr-RÖr och deras art-förändringar. 



