'415 



och JSymphcea skiljas från hvarandra, och erin- 

 rar, att han uti denna afhandHng följer Salis- 

 bury's bestämning af Njmphceaj Castalia, 

 Eurjale och Cjamus (Annals of Bot. N:o 4 p« 

 69 &c., Hook. Paradis. Lond. 5 H.)} han leninar 

 vidare anmärkningar öfver åtskillige Castalioi 

 arter, bestrider aldcles De C and oll e's uppgift, 

 att den Ungerska C. Lotus (^Njmphceu tlierma- 

 Us De Cand.) är, skild frän den Egyptiska, eme- 

 dan de af Sieber hemförda exemplar af den 

 scdnare fuUkoml. öfverensstämma med den för- 

 ra; men att Njmphcea Lotus Beauv. Fl. d'Ova- 

 re et de Benin är en egen art, skild* frän den 

 verkliga af samma ii^mn; han gifver derefter 

 artmärke for C. Lotus j och bestämmer de skil- 

 nader, med hvilka de närmast beslägtade arter 

 utmärka sig, uäml. i. Castalia — Fl. d'Ov., 2. C. 

 sacra (iV. puhescens Willd.), 3. C. magnifica ^ 

 /3. rosea j 4* ^* wnpluj hvilken Förf, förmodar 

 vara blott en var. af C,^ Lotus j 5. C. Rudgeana 

 Mey. , 6. C <versicolor QN. versicolor Roxb.); - 

 han omnämner den tvist, som uppkommit emel- 

 lan Dr Smith och Hr Sims om Cjami och 

 Loti Historia och Mythologie; Smith ansäg 

 näml., att den dyrkan som visades C^amw^ upp- 

 kommit deraf, att fröna uti det på vattnet kring- 

 flytande fröhuset gro, och detta sednare jiå så- 

 dant sätt föreställde en art af ymnighetshorn , 

 hvilket gifvit anledning att dyrka Cjamus, i 

 förening med vattnet, såsom en symbol af Irugt-^ 

 barhet; han förmodar, att Cjamus är den växt, 

 som i i^^ornliden i detta hänseende dyrkades på 

 ett religieust sätt, och att C. Lotus alcnast ge- ^ 

 nom förvexling med Cjamus blifvit vigtig uti 

 Egyptiska Mylhologicn; Sims vederlägger det. 

 ta såluiidAt: en växt, säger han, som JjIoIL visar 



