466 



Den i:sla om de } Uie niomenler, hvilka Le- 

 stämma Växternas förliållande till stället; här 

 afhandlas det inflytande, som hiitens tcmpera- 

 ture, fugtighet. genomskinlifjhet (lyset), lätliet, 

 rörelse (vindar), electricitet och chem.ska^m- 

 mansåttning. samt jordmon och vattnet (Ha , 

 Sjöar, Floder) halva på Växterna; ardra Hut vud- 

 afUelningen innefattar Läran om växtformernas 

 förhållande till stället: hvarvid afhandlas Ar- 

 ters, Släglens, FamiHers förhållande till stället 

 samt växtverldens gränsor (mot Polerna, pa de 

 högsta fjäll, i vattnet och där pä mer elier 

 mindre djup); 3:dje Hulvudafdclningen: Om 

 Jordklotets särskilda delar med hänsigt tdi de- 

 ras vegetation, eller Botanisk-Geographie i strän- 

 gaste bemärkelse, hvavest förekomma jemnlo- 

 xelser emellan Latituds-zoner, Longituds-zoner, 

 emellan båda Hemisphasrerne, emellan särskilda 

 Regioner vid samma Latitud och emellan hvar- 

 andra liknande ^Regioner på ohka Latituder; 

 emellan Zoner och regioner, emellan Continen- 

 ter och Öar, kusthnd och inre land, (Opland), 

 emellan Hafvet och fasta landet, och detta al t 

 lill Climat och Vegetation, samt slutcl. orsok 

 till en växt-geographisk indelning at Jordklotets 



yta ^^^y 



,6 5) Giundtr^ek till en almindelig Plantegeograpliie. 

 VedJoak.Fredr. Schou w. Kjöbenliavn. iba^ ö:o. 

 Anm. Den definitic*!, som Förf. gifver af \ axl- 

 Geographie, är följande: "Den vetenskap , som Ja- 

 rer oss Växternas närvarande förhållande t.U Jordens 

 vta, eller den vetenskap, som framställer Växter- 

 Jas närvarande förekomst (förekomst, statio), vaxt- 

 krets (voxekreds, extensio) och fördelningssatt (for- 

 delingsmaade, distributio), samt Jordklotets narvaran-" 

 de vegetations olikheter, alt med hänsigt^ tiU de yt- 

 tre pä växterne inverkande momenter. — t"»»'- 



