467 



Af Hr v. Humboldfs afliaudling om de 

 lagar, hvilka man observerar vid Växternas för- 

 Jjrediiing öfver jorden, finnes en öfversältning 

 införd uti Isis 1832. XI:s Heft i). i^o^ — 1227 

 och en nti Edinb. Philos. Jourii. 1022 N:oXIII 

 p. 47 — 55. 



III. Växt-Anatomie. 



Ibland de hit hörande föremål lära väl få 

 h.jfva varit mera omtvistade Lin läran om spiral- 

 kärlen, deras uppkomst och förvandlingar, bygg- 

 nad och nytta. Dr Ernst Meyer har i an- 

 ledning häraf anställt undersökningar derom, 

 till lölje af hvilka han anser sig hafva erhållit 

 följande resultat: i. att Växternas cell-system 

 och kärl-system utgå frän gemensamma grund- 

 lag; 2, kärlet synes först såsom cell (^cellule) 

 med inre spiral-diag hos de lägre Växterna; 



anser, att likasom man åtskiljer Länders Geographie 

 från deras Hisloiia, sä synes det ock nödvändigt att 

 åtskilja Läran ou) Växternas närvarande förhållande 

 till Jordklotets yta IVan Läran om Y^i'^*^'""^^ "PP~ 

 komst och de förändringar, hvilka de sedan hafva 

 undergått, eller P'axt-Geograp7iicn från J^äxt- 

 Hisloriens den förra betraktar alenast det närva- 

 rande, och grundar sig blott på erfarenhetssatser; 

 den scdnarc behaktai förhållandet från fo<dna ti- 

 der, och kan liksom livar och en erfarenhets-veten- 

 skap, , som saknar tillräckliga erfarenhets-satser, hän- 

 visa till rimligheter och gissningar, hvarföre dess 

 resul låter blifva långt osäkrare: båda Läiorne slå 

 i noga samband meil livarandra och Växt-Geogra- 

 phicn är gnindvalen för Växllfistoiien ; denna j(y/- 

 narcs skiljande från den förra förekommer ock 

 införandet af hypotlieser i Växt-Geographien. — Förf. 

 ämnar alt kanhänrla framdeles ulgifva en Handbok 

 uti Vuxt-llisloricn. 



