486 



ser Förf. vaia clt s;^ nloiuorJcnlli.qt facluni, all han 

 sökt förklaia dnt genom rö!j;!Uclc .-uiniärkningar, 



AU "teii'tiin de sediment siipeiieur liar for- 

 merat sig under Hafvet eller under sött vat- 

 ten, hvilket varit orsaken till den distinction 

 man gjordt af dessa lager uti Salt-vatteiis 

 formationer och Sött^vattnens formationer. Då 

 man granskar de fossila \ä?vterna för h varde- 

 ra af dessa formationer, ser man, att somliga masle 

 hafva vuxit uti sjelfva det medium, uti hvilket 

 lagret aiedsatt -sig: sådaue iiro uti Salt-valtens 

 formationerne: AlQ^er^ och uti Sött-vattnens for- 

 mationerne Charce fröiij NjwphcGce stjelknr^ bla- 

 den af en Po^rt/woge^o/z,, arterna af Poacites ^ 

 hvilka synas hafva en stor analogie med män- 

 ga blad af vatten-växter, sådane som Granii' 

 necej Sparganiunij Tjpha^ Cjperacece &e. 



Andra petrificater tillhöra tydligen Växler> 

 hvilka hafva vuxit utom. vattnet; dessa Växter 

 hafva följagteligen blifvit förda från de ställen pä 

 hvilka de vuxit, till det liquidnm, utur hvilket det 

 lager, som hyser dem, ntdlade sig, och kunna 

 såväl finnas uti Salt-vattensfoimationerne som uti 

 Sött-vattnens. Detta anmärker man med En- 

 dogeniteSj PhjUites , Flahelliles, och Carpoli- 

 thes: alla dessa petrificater äro gemensamma för 

 Hafslagren och sött-vattnens-lagren. 



Om nu en Växt skall kunna finnas fossil' 

 uti en af bildningarne af terrains de sediment 

 supérieur, äi- det nödvändigt, att den vuxit uti 

 Hafvet eller uti söta vattnen, eller att den va- 

 rit utsatt att blifva lätt ditförd af vindar eller 

 strömmar. Filices uppfylla ingetdera af dessa 

 vilkor, ingen af dem bebor Hafvet eller de söta 

 vattnen, och structuren af deras löf, hophängan- 

 de uti alla dess delar, utan leder, ofta 'Åi\e\\ 



