gar, och sannolikt således ii fven föranleda 

 eii ocli annan intressant uj)j^Uickt. 



Hvad sjelfva franislällniiigsformeu" vid- 

 koniniei-, synes det således egentligen va- 

 ra det pihanta i uttrycket af m en nisko- 

 art, species, som fönnodligeu kommer 

 att af olika JNalurlorskare olika Ledöm- 

 mas. Detta Leduaunande beror atcr pä 

 det olika begrepp man fäster vid denna 

 term; pä den distinktion man antager mel- 

 lan Art och så kallad persistcnt v ari- 

 etet; en distinktion som ehuiu i JNalur- 

 historien, och i synnerhet i Physiogra- 

 phien, af största vigt, likväl hör till de 

 ämnen, som ännu kunna räknas bland 

 Vetenskapens egentliga prisfrågor. — lil- 

 mediertid ma anmärkas, att äfven en af 

 vår tids utmärktaste ]\atur-j)hi{osopliej'. 

 Oken, ganska bestämdt yttrat sig mot den-» 

 jia af Desmoulins och Bory framställda 

 asigt; att äfven enligt hans äsigt den gam- 

 la definitionen på species måste bibehål- 

 las; och att, dä alla Mennisko-rarer full- 

 liomligen frivilligt förenas, och deras af- 

 komlingar beständigt fortplanta sig, samt 

 likaledes alla deiaf uppkommande mellan- 

 jacer, man ej annat kan än anse dcni al- 

 la utgöra blott en enda ait; och här, i 

 den högsta af alla organismer, äro såle- 

 des species och genus endast ett. ''^ 



*) Isis 1825. 12; p. 1 32?). Rörande Mennisl^o- 

 slägtet kunna äfven föJjande nya arbeten hä* 

 anfiiias; 



Reclicrclies sur 1'origine et les difTerpnfps 

 caractei isliqncs des races d'liomnics iiidi,^<'nM 

 qui habittnl lu parlic c>.tra-tropkalf du sud 



