128 



Roxen och Vettei-n , men visar mera sällan 

 blottade lagerkanter. Hvad man bestämt 

 vet är, att den består af horizontala lager 

 af kalksten och af alunskiffer , utan spår af 

 Trapp; men som alunskifferlagret ännu ej 

 blifvit genombrutet, är det ännu blott ge- 

 nom analogien som man slutar att detta 

 äfven här måste hvila på ett bottenlager 

 af sandsten. — Östergöthlands vidsträckta 

 öfvergångsformation var fordom mindre un- 

 dersökt , och de der funna Petrifikater sto- 

 do långt efter dem som Vestgötha-forma- 

 tionen framlemnat. Det är i synnerhet i 

 följd af arbetena vid Götha Canal, som det- 

 ta k alklager nu blifvit så mycket granskadt, 

 och lemnat så många förut obekanta Pe- 

 trifikater, hvilka i allmänhet äfven äro 

 långt bättre bibehållna, än de som i Ve- 

 stergöthlands och de öfriga norra Provin- 

 sernas kalklager förekomma. — Emedler- 

 tid visa just dessa fynd allrabäst, huru 

 mycket af fortsatta undersökningar härstä- 

 des ännu kunde vara att hoppas. 



Småland visar, såsom förut nämdes, 

 blott en inskränkt, isolerad fläck af öfver- 

 gångs-kalksten, nemligen vid Humlenäs, 

 i Krigsdala socken , vid sjön Humlen. Det- 

 ta kalksterislager rÖjer sig endast i små 

 kalkstensknallar, af 6>— 8 fots vidd, och 

 2' — 3 fots höjd, hvilka här och der upp- 

 skjuta öfver jordbrynet, utan ordning el- 

 ler synbart sammanhang. Lagret är af- 

 söndradt i hvarf, med stark stupning åt 

 olika håll och i olika knallar. — LÖsa 

 stycken af Sandsten och äfven af Orsten, 



hvilka 



