63 



Enligt Baron Cuviers tanka, bevisar den 

 omständigheten, att den till Egyptiska kulten 

 hörande Krokodilen hade ett eget namn, 

 icke att han utgjorde en egen art. Den 

 heliga Oxen kallades i Memphis Jpis, i 

 Heliopolis Mnesis; men dessa voro dock 

 ej annat än oxar af den vanliga arten. 

 Pa samma sätt kunde det förhälla sig med 

 den heliga Krokodilen Saclius. Hr Cu- 

 viER tolkar på annat sätt än Hr Geoffroy 

 de citerade ställen hos Strabo och iEiJA- 

 Nus; philoso])hen Damascius synes honom 

 ej förtjena nägot förtroende. — Hr Geof- 

 FROY anför deremot af ven moderna förf. 

 som bevis för sin mening att det funnits 

 2:ne Krokodilarter i INilen. Hr Cuvier 

 vill ej bestrida att Nilen haft flera Kro- 

 kodil-arter; men han ansei- det åtminstone 

 mycket tvifvelaktigt, huru vida den ena af 

 dessa arter varit mindre och fiomare än de 

 andra, och huruvida endast denna varit 

 föremål för Egyptiernas dyrkan. Han an- 

 märker att de dyrkade djuren voro skade- 

 djur, och han citerar Herodotus, som be- 

 rättar , att på alla de ställen der Krokodi- 

 len hölls helig, anställde han stora förödel- 

 ser; då man deremot lätt kunde freda sig 

 för honom, der han ej blef dyrkad. Äfven 

 Aristoteles intygar att det fanns grymma 

 Krokodiler bland de tillbedda. 



Hr Geoffroy förblef dock vid sin me- 

 ning, och tillade endast att de hufvuden 

 af SuchuSj som han undersökt, voro vida 

 mindre än af de andra arterna, oaktadt 

 de hade alla karakterer af fullvuxna indivi- 

 der. Hr Geoffroy äger, bland andra, ett 



