23 



stallen, der Spaniorerne tänkte bosätta sig. 

 Efter 5o års tid fann man det utspridt 

 från 25:te graden N.B. till 4o:de graden 

 S.B. Ingenstädes syntes det lida af kli- 

 mats-förändringen De svin, som i mängd 

 uppfödas i de varma dalarna i Nya Gra- 

 nada, och som der för det mesta lefva af 

 vilda frukter, framför allt af vilJa palm- 

 nötter, njuta fullkomlig frihet och ströfva 

 obehindradt kring i skogarna. Också hafva 

 de förlorat nästan alla spår af sin fordna 

 fångenskap: örolien hafva blifvit uppstå- 

 ende, hufvudet har tilltagit i bredd och 

 dess öfra delbar höjt sig: äfven dess färg 

 har återgått till hvad den var i vilda till- 

 ståndet; den är hos alla lika samt helt 

 och hållet svart. Också grisarne likna 

 fullkomligt dem af den yilda racen: de 

 äro svarta och på långs randiga af gulbrunt. 

 De som komma från de varma dalarna 

 hafva glesa hår; i allt annat likna de van- 

 liga vildsvin. De deremot, som lefva i 

 bergstrakter af aSoo metrers höjd, likna 

 våra Europeiska vildsvin genom sina täta, 

 nästan krusiga hår. De äro för öfrigt i 

 dessa trakter små och kortväxta af brist på 

 tillräcklig näring och genom den stränga 

 köldens beständiga inverkan. 



De enda Svin i Columbien, som lik- 

 na de tama i Frankrike, äro de som för 

 20 år sedan blifvit dit införda från För- 

 enta Staterna, der de hafva samma klimat 

 och samma skötsel, som i Europa. 



Äfven den större hoinboskapen i Co- 

 lumbien blef förd till St. Domingo under 

 CoLUMBi andra resa. Från denna ö utsprid- 



