^5 



tjock henartad beklädnad och en rad 

 med dylika fjäll långs åt kropps-sidorna. 

 Deras ryggfena och bröstfenor hafva hvar- 

 dera framom sig ett tjockt och spetsigt 

 ben, försedt med en eller två rader af 

 spetsiga taggar, h varigenom det på visst 

 sätt liknar en såg. Man har länge känt en 

 art deraf, som Lacepede kallar Doras co- 

 status. En med denna ganska nära besläg- 

 tad art, som finnes i Demerary, och som 

 Hancock beskrifvit, har den besynnerliga 

 egenskapen, att då vattnet håller på att 

 försvinna ur de dammar eller träsk, hvari 

 han vanligen uppehåller sig, så lemna alla 

 deri förekommande fiskar pä en gång stäl- 

 let, begifva sig upp på det torra och flyt- 

 ta stim vis öfver land, för att söka vatten. 

 En af Hr H:s vänner, Hr Campbeli., träf- 

 fade en gång, under en excursion, eii trupp 

 af dessa fiskar, som var stadd på sin landt- 

 resa till en gren af Pomeroon-floden. De 

 voro så talrika, att hans Negrer fyllde 

 flera korgar med dem, de samlade upp. 

 Enligt Indianernas uppgift äro de ofta he- 

 la natten på sådana resor. Deras rörelser 

 på landet likna på visst sätt de tväbenta 

 Ödlornas. De flytta sig genom rörelser 

 hos de två förutnärada benstrålarna, hvil- 

 ka sitta vid bröstfenorna, och genom den 

 elastiska stjertens rörelser åt sidorna. De- 

 ras framskridande är nästan lika så snabbt 

 som en merniiskas, hvilken utan ansträng- 

 ning går. 



Indianerna säga att dessa fiskar taga 

 vatten med sig på sina resor. Hr H. har 

 funnit alt de äga en sådan secrclions-för- 



