6i 



mindre; samt att äfven in i dessa utvidg- 

 ningar, intränger en liten production af 

 saccus vestibuli, som således befinnes i 

 contact med främre uppsvallningen afsim- 

 bläsan, o. s. v. Hr Breschet har funnit 

 samma organisation hos Clupea alosa. Han 

 betraktar dessa tvenne caviteter såsom ana- 

 loga med de tvenne afdelningar, hvari 

 mammaliernas örtrumma (la caisse) ofta är 

 delad ; och de rör som leda från dessa ca- 

 viteter till simblåsan, såsom Eustachiska 

 tuber, ty sjelfva simblåsan bör, enligt 

 Breschet, genom den communication hon 

 hos många fiskar har med magen, eller 

 med oesophagus, betraktas som ett appen- 

 dix till canalis alimentarius ; och tuberna 

 och örtrumman hos de högre djuren är ej 

 annat än en production af samma kanal, 

 som sträcker sig bort till labyrinthen &c. 

 Af den stora complicationen , som finnes i 

 örat hos arterna af slägtet Clupea ^ hade 

 redan Weber sökt förklara det de gamla 

 sagt om Clupea Finta^ att hon är myc- 

 ket känslig for musik och låter locka sig 

 genom ljudet af instrument. Hr Breschet 

 slöt af samma organisation att dessa fiskar 

 måste vara mycket rädda, och oupphörligt 

 tvungna att vara på sin vakt mot sina 

 fiender **). 



*) Denna undersökning oTver hörselorganerna 

 hos sillen, visar således en tillräcklig .grund 

 till de ft^nomener, som länge varit kända, 

 nemligen att det knappt finnes någon fisk som 

 så lättskrlmmes och bortjagas .af buller och 

 larm, som denna. De som tviflat på, erfa- 

 renheten, derfore att théorien sknllo veder- 



