﻿under sistnämnde sommar mycket bidrog till att förhindra de 

 uti den sandiga jorden liggande fröen att utvecklas ; åtmin- 

 stone voro redan i medlet af Juli de på torrare lokaler före- 

 kommande växterna så bortvissnade som om de flere dygn 

 hade legat inne. Men äfven skilnad i priset på spanmål 

 på de närmast liggande kusterna och deraf förorsakad in- 

 försel från den ena med uteslutande af den andra kan in- 

 verka på arten af de ifrågavarande växterna, hvaraf kan 

 förklaras att t. ex. Neslia paniculata, Camelina sylvestris. 

 Bromus arvensis etc. ej nu observerades, men deremot Malva 

 rotundi/olia, Euphorbia helioscopia och Setaria viridis, hvilka 

 ej synas hafva funnits der åren 1851 och 1856. 



Det är också af denna orsak jag anser att man ej kan 

 skänka dessa en- eller tvååriga växter någon särdeles upp- 

 märksamhet, då det gäller att afgöra huruvida Höglands 

 flora bör betraktas såsom tillhörande den finska eller den 

 est-ingermanländska eller, såsom det också blifvit sagdt, 

 skall anses bilda en egen af beståndsdelar från grannländer- 

 nas sammansatt flora. Af alla de på Högland, Tytärsaari 

 och Lawansaari med säkerhet förekommande högre växter 

 finnes det ej en enda som ej äfven skulle hafva blifvit ob- 

 serverad på finska fastlandet, ehuru några förekomma myc- 

 ket sällsynt och endast i de till finska viken angränsande 

 landskap. Vill man derföre betrakta deras flora som ett 

 mellanting emellan grannflororna så får man lof att göra 

 detsamma äfven med hela södra Finlands kusttlora. Jem- 

 föres för öfrigt efterföljande förteckning med Estlands och 

 Ingermanlands flora*) så finner man att i båda länderna 



*) Flora des silurischen Bodens von Ehstland, Nord-Livland und 

 nesel von Fr. Sehmidt, IX, T at 1855; Flora der Umgebnng IWals von 

 Edm. Russow. Dorpat 1862; Sehilderung der Vegctationsverhältnisse de, 

 von Leop. Graner. Dorpat 1862; F. J. Rapreeht, 



