﻿hvarest de lika beskaffade kullarne uppträda, och är till sin 

 natur af bördigare beskaffenhet än rullstensjorden. Vid och 

 i grannskapet af de större sjöarne är leran rådande och 

 uppträder i Asikkala endast undantagsvis annorstädes. I 

 Hollola deremot äger den vidsträcktare utbredning, intagande 

 ej allenast lägre belägna ställen, utan flerstädes, ss. vid Us- 

 kila, Hatsina, jemväl beklädande höjderna. 



Återstår ännu att nämna några ord om de försu.mpade 

 markerna. Enligt de notiser, kronofogden A. W. Lindeströms 

 öfver Tavastehus län upprättade karta härom innehåller, 

 upptaga dessa en rymd af omkr. 13,000 tunnland, d. v. s. 

 V 17 af hela ytinnehållet eller x / 13 af markens areal. Denna 

 uppgift lärer dock till en del grunda sig på äldre kartor och 

 handlingar och torde derför numera vara för högt tilltagen. 

 Uti Hollola och de inre delarne af Asikkala, som äro tätt 

 befolkade och väl odlade, äro de jemförelsevis ganska säll- 

 synta och anträffas talrikare och af större utsträckning huf- 

 vudsakligen endast i de mot Lammi och Padasjoki rår be- 

 lägna utmarkerna af Paakkola, Kurhila, Wähimmaa och Stor- 

 Äine' byar, äfvensom i nordöstra delen af Asikkala. De 

 uppträda mest under form af s. k. tallmyrar, stundom äfven- 

 ss. mossar eller gungflyn. Omkring Koskuenlampi i Urajärvi 

 anträffas de sistnämnda bildningarna i största skala och om- 

 sluta för resten flere af de mindre sjöarne. Äfven s. k. 

 grankärr påträffar man, ehuru af mindre vidd, här och livar, 

 mest mot Padasjoki och Lammi rår. Öfriga hithörande bild- 

 ningar d. v. s. med löfskog bevuxna kärr, kärrdälder o. d. 

 förefinnas endast i obetydligare mängd och minskas fortfa- 

 rande, i likhet med de andra försumpningarne, genom kultu- 

 rens inverkan. 



Trakten hör till de tätare befolkade delarne af Tavast- 

 Jand och räknar för närvarande 10 ä 11,000 innevånare. 



