﻿rallela. Vid pannans spets vidtager clypeus, som stundom 

 är med denna sammanvuxen, men oftast tydligen afsatt och 

 till form varierande i likhet med denna. 



På hvardera sidan af pannan iakttagas Tinningarna 

 (tempora), hvilka ligga mellan ögonen och pannans öfra del 

 ; ofvanom antennerna samt sträcka sig till hjessans framkant. 

 f Kedanom dessa vidtaga Kinderna (genae), som sträcka sig 

 från antennerna och ögonen nedåt till clypeus och vanligtvis 

 helt och hållet omgifva de små Tyglarna (lorae), hvilka 

 stundom äro omärkliga. Den mot pannan stötande kanten 

 af dessa senare har blifvit kallad abscissa genalis. Läget af 

 tinningarna och kinderna är antingen ungefär detsamma som 

 pannans, eller ock ett mot dennas plan vertikalt, så att de 

 äro riktade utåt såsom hos Fulgorina. 



Under Clypei spets begynner den af 2 eller 3 leder *) 

 .sammansatta sugsnabeln eller rostrum, hvilken vanligtvis är 

 cylindrisk och i hvila lägges utefter kroppens midt emellan 

 höfterna. 



Antennerna (antennae) äro fastade i små gropar pl 

 8idorna af pannan framför eller under ögonen. De äro i 

 allmänhet korta, de två första lederna äro betydligt förtjoc- 

 \ kade, stundom starkt förlängda, den tredje ofta afskild; de 

 'öfriga bilda en fin, stundom tydligt ledad ändborst (seta). 



Facettögonen (oculi) äro alltid närvarande och be- 

 lä gna på hufvudets sidor vid hjessans bas, samt stöta oftast 

 root pronoti framkant, alltid mer eller mindre hvälfda, stun- 

 dom af hjessans sidokant delade i tvenne hälfter. 



Punktögonen eller ocellerna (ocelli) äro till anta- * 

 le * 2 eller 3; de äro belägna antingen på hjessan, tinningar- 



