﻿no 



inter se aeqve late ac ab oculis distantes. Öeuli valde pro- 

 minuli. Rostum cljpeo longius, apicem versus attenuatum. 

 Antennae ut in praecedentibus. Pronotum valde transver- 

 sum, postice emarginatum, lateribus marginatis. Tegmina 

 coriacea, elevato-venosa, apice in foj-ma macroptera rotun- 

 data et late marginata, in forma brackyptera brevissima. 

 Alae (Tab. I, f. 15) vena intramarginali secundum apicem 

 curvata et in margine costali incurrente; venis longitudinali- 

 bus 5, seeunda ante apicem cum prima longitudinali vena 

 transversali conjuncta, vena transversali tertiam longitudina- 

 lem cum seeunda conjungente medio angulariter flexa, ibiqve 

 ramum longitudinalem ad intramarginalem emittenti; in for- 

 ma brackyptera brevissimae. Tibiae anteriores triangulari- 

 ter prismaticae, omnes utrinqve seriatim setosae. Tarsi po- 

 stici articulo primo ceteris latiore, subtus deplanato, utrinqve 



Den art, hvarpå detta slägte är grundadt, eger en robust, 

 aflång, framtill nedplattad kroppsform. Hufvudet är framtill 

 rundadt trubbigt, hjessan utplattad, i midten på tvären fördjupad, 

 framtill utan gräns öfvergående i pannan. Denna är vid basen 

 tydligt bredare än längden, sidorna rundade, starkt blåsformigt 

 hvälfd. Clypeus är framtill afsmalnande, taklikt convex. Kin- 

 derna äro i yttre kanten nedanför ögonen sinuerade. Tyglarna 

 lancettlika. Punktögonen äro belägna framför midten af hjessan, 

 på lika afstånd från hvarandra, som från ögonen. Dessa äro ut- 

 stående, starkt kullriga, af elliptisk omkrets. Antennerna nående 

 till clypei midt, af samma byggnad som hos föregående slägten. 

 Rostrum tydligt längre än clypeus, dess sista led smalare än 

 föregående. Pronotum är transverselt, framtill smalare än huf- 

 vudet tillsammans med ögonen, på sidorna tydligt kantadt, skif- 

 van föga convex. Scutellen kort, triangelformig. Täckvingarna 

 äro läderartade, försedda med upphöjda nerver, hos den långvin- 

 gade formen nående långt öfver abdomens spets, i spetsen rundt 

 om tydligt kantad; hos den kortvingade formen äro de mycket 

 kortare än abdomen, baktill trubbigt afstympade. Flygvingarna 

 (Tab. I, f. 15) hafva en inre kantnerv som böjer sig utefter ving- 

 spetsen och utlöper i yttre kanten; längdnerverna till antalet o, 

 de två första nära spetsen sammanbundna med en tvärnerv, an- 

 dra och tredje utskickande hvardera en gren, hvilka mötas i gj 

 trubbig vinkel, från hvars spets en longitudinel nerv utlöper tUl 



— - något bakom vingens spets. Hos den kortvingade 



