﻿Var. d, (f: supra flavescens vel pallide rufeseens, teg- 

 minibus apice infuscatis. 



Typhlocyba f ulveola H.-Sff., 1. c. 



Ej sällsynt på Ek, Alm, Hassel och Lind i södra Sverige 

 ända upp till trakten af Stockholm. Föröfrigt är den utbredd 

 öfver en stor del af mellersta Europa. — S. R.-M. 



Gen. 16. Cicadula Zett. 



Ins. Lapp., 296 (1840). 

 Corpus parvuni, lineare, subcylindricum. Caput luna- 

 tum. Ocelli distincti, inter se eirciter duplo magis qvam ab 

 oculis distantes. Fröns, elypeus, rostrum et <"it<">r'ae »t i» 

 genere praeeedente. Lorae a genis suturis plerumqve distin- 

 ctis terminatae. Tempora lineis rectis terminata. Tegmina 

 abdomine longiora, interne appendice membranae des ti tuta. 

 Alae (Tab. I, f. 20) vena intramarginali extus in truneo com- 

 muni venarsm duarum exteriorum continuata, longitudinali 

 tertia simplici, cum secunda vena transversali conjuncta, area 

 apicali igitur solitaria. Pedes graciles, tibiis anticis extus, 

 intermediis totis glabris, haud setosis, ceterum ut in genere 

 praeeedente. 



Arterna af detta slägte hafva en långsträckt, trind kropps- 

 torm Hufvudet sedt ofvanifrån månformigt. Hiessan på läng- 

 aen hvälf. Ocellerna äro oftast ytterst svåra att urskilja, be- 

 lägna vid ändan af de tinningarna begränsande räta intryckta 

 lmierna. Ansigtet och kinderna i det närmaste såsom hos före- 

 gående slägte; tyglarna dock något tydligare begränsade. Pro- 

 notum och scutellen såsom hos föregående slägte. Täckvingarna 

 sakna membranbihang, hvarigenom apicalfälten blifva öppna; 

 conum vid längdnerverna försedt med små hvita punkter. Flyg- 

 vingarnes (Tab. I, f. 20) inre kantnerv fortsattes i första och 

 andra langdnervens gemensamma stam, tredje längdnerven enkel, 

 genom en sned tvarnerv sammanbunden med den andra längdner- 

 ven, hvarigenom således ett enda stort apicalfält uppstår. Be- 

 nen aro spesliga, de främre tibierna på yttre sidan, de mellersta 

 helt och hållet saknande b ll;l< le såsom hos 



föregående slägte. & * 



De flesta hithörande arter uppehålla sig på träd och bu- 

 skar, och äro utbredda inom tempererade zonen. Larverna haf- 



