Acta Societatis pro Fauna et Flora Fennica, 46, N:o 1. 7 



"kuten esim. puro- ja jokivarsilla, tuottavat melkoista 

 haittaa seka liikenteelle etta kasvillisuudelle ja kontu- 

 i(karjanruoka-)varastoille. 



Seudun ilmastosta on minulla ollut ainoastaan silma- 

 maaraisia liavaintoja. Niiden mukaan on se huomattavasti 

 koleampaa ja kosteampaa kuin esim. Pohjois-Savossa. 

 Mitaan erityisemman kovia pakkasia enemman kuin muita- 



w 



kaan aarimmaisyysilmioita luonnonkulussa ei kylla ole ha- 

 vaittavissa; mutta sita esim. ei ole lainkaan vaikea huo- 

 mata, etta veden haihtuminen S:salmen maaperasta on hei- 

 kompaa kuin Pohjois-Savossa ja etta kuivuudesta siella 

 jleensa on verrattain harvoin haittaa. Kasvifenologiset 

 ilmiot, joita merkitsin osiksi muutamina vuosina, ovat ke- 

 vaisin keskimaarin parisen viikkoa myohaisempia ja lehti- 

 :sato syksylla saman verran aikaisempi kuin Pohjois-Savossa. 

 Paitsi sita, etta luonnonvaraisista lajeista puuttuu monta, 

 jotka Pohjois-Savossa ovat nakojaan aivan yleisia ja joita 

 on tavattu viela moninpaikoin Sotkamossa ja Paltamossakin, 

 nayttaa toistenkin toimeentulo olevan seudulla niin vaiva- 

 loista, etta ne ainoastaan muutamina kesina esiintyvat run- 

 :saampina ja kukkivat, ollen taas toisina kesina milt'ei naky- 

 mattomissa. Sireenikin ja kaali eivat ole ottaneet menes- 

 ■tyakseen, vaikka niita on kylla koetettu viljella, ja onpa 

 jukiinkin viljelyksen kannattavaisuudesta ollut aikoinaan 

 Takavaa erimielisyytta. — Jarvet (Kiantajarvi) jaatyvat ta- 

 vallisesti jokseenkin saannollisesti marraskuun alkuviikoilla 

 <<10 — 11 p:n korvilla) pienempien vesien oltua sita ennen jo 

 Tiikon tai pari jaassa. Jaiden lahto sitavastoin on ollut 

 seka minun seudulla oliessani etta jo sita ennenkin (kirkon 

 sakariston seinaan tehtyjen merkintain mukaan) sangen 

 epatasaista, hoippuen toistakin kuukautta — ellei enemman- 

 kin — eri vuosina. Yhta epatasaista on ensi lumen tulo 

 syksyisin. Kansan kasityksen mukaan pitaa lehtisadon olla 

 jo lopussa „Mikkelin" aikaan lokak. alkupaivina. Muutoin ei 



se merkitse hyvaa. 



Vuoripera on melkein kauttaaltaan prekalevisia graniit- 

 ^eja ja gneisseja; mutta monin paikoin on kasveille edulli- 



