10 O. Kyyhkynen, Suomussalmen kasvisto. 



silloin turpeeksi jahmettyneelta virralta. Toiset suot ovat 

 vallan vetelia ja pinnaltaan miltei kokonaan paljaita, toiset 

 taas mitka mitenkin tiivistekoisia ja pintakasvillisuudeltaan- 

 kin vaihtelevia. Nevanluontoisia on enemman kuin lettoja, 

 rahkasoita enemman kuin n. s. mutasoita. Pensas- ja puu- 

 kasvillisuuden runsaus vaihtelee niilla niinikaan loppumatto- 

 miin, luonnehtien niiden yleissavyn milloin minkinlaiseksi. 

 Rameet ja korvet, joilla usein nakee runsaasti seka juuril- 

 leen kuivaneita pienempia ja isompia keloja etta myos kitu- 

 kasvuisia, milloin mitenkin risuisia ja naavaisia mantyja ja 

 kuusia, reunustavat uskoUisesti avosoita ja muodostavat 

 siirtymaalueita toisesta suolaadusta toiseen. Paikoin nakee 

 soilla ja soiden laitamilla myos raatalakasvuista, taajaa ja 

 risuista koivuviidakkoa. 



Kuten edella mainittiin ovat Suomussalmen k a 1 1 i o t 

 enimmakseen kaikkein tavallisimpia ja hedelmattomimpia 

 vuorilajejamme. Sen mukainen on niiden kasvillisuuskin. 

 Nama kasvupaikat, jotka monin paikoin paremmilla seuduilla 

 ovat mita viehattavimpia ja mielenkiintoisimpia, ovat Suomus- 

 salmella yleensa toivottoman ikavia ja yksitoikkoisia. Eraan- 

 laisin pettymyksen tuntein saa niilta melkein aina lahtea, 

 silla aniharvoin tapaa niilla mitaan mielenkiintoisempaa 

 enemman putkilokasvistossa kuin sammalissakaan- Kaikki 

 niiden lajit ovat useimmiten aivan jokapaivaisia ja melkein 

 kaikkialla tavattavia. Ainoastaan muutamilla verrattain vaha- 

 patoisilla kalkinsekaisilla kallioilla on joskus joitakin haus- 

 kempia lajeja. Alastoman vaikutuksen tekevat kalliot kas- 

 villisuutensakin puolesta, silla tavallisiakin lajeja on niilla 

 aina niukasti- 



Jarvien rannat sen sijaan eivat mielestani ole niin- 

 kaan elottomia ja alastomia kuin edempaa katsoen saattaisi 

 luulla, vaan tapaa niilla moninpaikoin sangen sievia kasvus- 



toja ja lajeja. Savolainen liejukkokasvillisuus puuttuu niilta 

 kylla melkein tyyten, mutta sen sijaan kasvaa niilla useita 

 sievia pohjoisia lajeja, jotka etelampaa tullutta suuresti vie- 

 hattavat. Kasvillisuuden yleissavy on niilla kuitenkin yleensa 



