Acta Societatis pro Fauna et Flora Fennica, 46, N:o 1. 11 



karu ja koyha. Rehevampia rantakasvustoja on ainoastaan 

 koskien varsilla ja muutamilla puronoroilla. 



Vesikasvillisuuskin kantaa samaa leimaa kuin 

 muukin luonto. Ruoko ja kaislakin, jotka etelampana puke- 

 vat matalat lammikot ja jarvien rannat niin tayteisen nakoi- 

 siksi, muodostavat taalla useimmiten niin vahaalaisia ja har- 

 voja kasvustoja, etta niita tuskin huomaakaan. Ainoastaan 

 parissa jarvessa ja muutamissa jokilammikoissa seka joiden- 

 kin isompien koskien alustoilla olen nahnyt hiukan taajempia 

 kaislikoita ja ruovokoita. Mutta vaaranalaista nayttaa niiden 

 esiintyrainen siellakin olevan. Satuin nimittain viime kesana 

 (1917) kulkemaan veneella erasta semmoista koskenalustaa, 

 jossa ennen muistelen jokseenkin varmasti nahneeni kaislik- 

 koa, mutta fiyt en erottanut siita jalkeakaan, Mika sen 

 havitti? Oliko jaanlahto ollut tavallista rajumpaa ja tem- 

 mannut sen mukaansa, vai olivatko tukkilautat sen turmel- 

 leet? Mahdollista on sekin, etta tulva, joka sina vuonna 

 kesti tavallista myohempaan, oli ehkaissyt sen kasvua; tai 

 oliko sitten syyna se Suomussalmella pitemman aikaa oles- 

 kelevalle sangen helposti huomattava, ja edellakin mainittu 

 ilmio, etta kaikki lajit, varsinkaan aremmat, eivat esiinny 

 taalla runsautensa puolesta laheskaan yhta tasaisesti joka 

 vuosi. Sita en voinut selvittaa. — Kortteikot, raatteikot ja 

 vesisarakasvustot ovat jonkun verran yleisempia, mutta 

 huomattavampia kasvustoja eivat nekaan muodosta juuri 

 muualla kuin virtojen syrjapoukamissaja muutamissa jarvien 

 lahdekkeissa, varsinkin jokien ja purojen suistoilla. Olipa 

 muutamalla luhtarannalla tulvan aikana sangen laajajakau- 

 nis rentukkakasvustokin. Taajemmat lumpeikot ja „limakot" 

 ovat myos verrattain harvinaisia. Sparganiumien lehtilauttoja 

 nakee kuitenkin melko tiheassa rauhaisemmilla vesilla ja 

 vedenalaisten kasvien pitkia, sakeita varsikkovyyhtia vellou- 



tumassa virtaisilla paikoilla. 



Kun viela mainitsen erinaiset hetteikot, joita Suo- 

 mussalmella on mita moninaisimmissa paikoissa, niin liene- 

 vat useimmat sikal. huomattavammat luonnonvaraiset kasvu- 

 paikat osapuilleen luetellut. 



