Acta Societatis pro Fauna et Flora Fennica, 46, N:o 1. 13 



V a 1 i 1 1 a. Otan vertailualueita niinkin kaukaa kuin Kalla- 

 veden tienoilta Pohjois-Savosta. 



Seudut Suomussalmen lansi- ja itapuolella lienevat 

 pitkan matkaa samanluontoisia kuin Suomussalmellakin. 

 Aineiston puutteessa en voi niista sanoa juuri sen enem- 

 paa; itse en naet ole siellapain tullut liikkuneeksi. Wai- 

 nion kirjassa on kuitenkin sivuilla 97 — 99 ja 132 — 136 

 luetteloita, joista saa ainakin osittaisen kasityksen S:salmen 

 itapuolisten naapuriseutujen kasvillisuudesta. Naista paattaen 

 on erilaisuutta olemassa, mutta se johtunee etupaassa Vie- 

 nan-Karjalan puolen omituisista asutusoloista, niiden iasta, 

 liikesuhteista y. m. enemman kuin varsinaisista alkuperaisista 

 luonnonsuhteista. — Lantisten naapuriseutujen kasvillisuu- 

 desta en tieda senkaan vertaa kuin itapuolisten. 



Kuusamosta eroaa Suomussalmen alue selvimmin sen 

 kautta, etta taalla ei ole tuntureita, eika sellaisia jyrkkia, 

 vahvasti kalkkipitoisia kallioita, jotka ovat tehneet Kuusa- 

 mon kasviston niin kuuluisaksi. Muutoin nayttavat ala- 

 vampien maiden kasvupaikat hyvin samanlaisilta molemmissa 

 pitajissa. 



Saman huomion saa tehda myos, jos ylimalkaisesti 

 vertaa Suomussalmea sen etelaisiin naapiireihin. Kajaanin 

 kasvimaakunta nayttaa nimittain ensi silmayksella eli pikai- 

 sesti lapikulkiessa jokseenkin yhtenaiselta heti lisalmen 



pohjoispuolelta 



Kuusamoon 



erilaisia soita on jo paljonkin viljemmalti kuin Savossa, ja 

 muutenkin on maisemilla jo jylhempi pohjois-suomalainen 

 luonne. Kallaveden seutujen hempealuontoiset lehtomaat, 

 marjaiset lepikkoahot ja taajaruohoiset, hedelmalliset lie- 

 jukkorannat nayttavat jaaneen jo selan taa. — Ja kuitenkaan 

 ei Kajaanin alue, enemman kuin muutkaan kasvitieteelliset 

 maakuntamme ole kauttaaltaan samanluontoista, vaan se on 

 yleispiirtein katsottuna mita sekavinta valitysaluetta savo- 

 laisen ja pohjoissuomalaisen luonnon valilla, niin etta toisilla 

 seuduilla on enemman savolainen savy, kun taas toisilla 

 pohjoissuomalainen piirre on voitolla. Niinpa nayttavat 

 Suomenselan seudut alueen etelaosassa melkein puhtaasti 



