14 .0. Kyyhkynen, Suomussalmen kasvisto. 



pohjoissuomalaisilta samoin kuin Suomussalmikin, koillinen 

 Puolanka, suurin osa Hyrynsalmea ja kaiketi Kuhmonienta- 

 kin. Mutta lansi-Sotkamon ja Paltamon maisemat ja kasvu- 

 paikat rauistuttavat mielestani enemman Savoa: siella on 

 erittain rehevia lehtoja, lehtoniittyja ja lepikkoahoja seka 

 lihavia liejukkorantoja etelaisine, „savolaisine" lajeineen^ 

 jotka tyyten puuttuvat edellamainituilta Yla-Kainuun seu- 

 duilta. Lisaksi esiintyvat monet etelaiset lajit taalla saman- 

 laisilla kasvupaikoilla kuin Savossakin, jotavastoin ne Suo- 

 mussalmella, mikali niita siella on, kasvavat usein aivan 

 toisenluontoisilla paikoilla, soissa y. m. Sitapaitsi nayttavat 

 soistuneet maat talla lehtoalueella olevan paljon vahaval- 

 taisempia kuin esim. Suomussalniella ja Suomenselallakin. 

 Muut Ok:n seudut: Ristijarvi, etelainen Puolanka ja osiksi 

 kai Sotkamo ja Hyrynsalmikin nayttavat taas puolestaan 

 olevan niin suhteessa kuin toisessakin naiden molempain 

 valitysaluetta, enemman kuitenkin Suomussalmen luontoisia, 

 Nama erilaisuudet ja epatasaisuudet Ok:n eri seutujen mai- 

 semissa ja kasvupaikoissa johtuvat tietysti paitsi niiden 

 erilaisesta asemasta pohjoisempana ja etelampana ja yleis- 

 korkeudesta merenpinnasta lukien, myos kunkin seudun 

 paikallisista korkeussuhteista (korkeista vaaramaisemista 

 y. m.), niiden asemasta vedenjakajiin ja kaiketi Oulu- 

 jarveenkin nahden — onhan se siksi laaja — seka varsinkin 

 maaperasta, joka mainitulla Ala-Kainuun lehtoalueella on 

 vakevasti kalkkipitoista. Minkaanlaista jyrkempaa rajaa ei 

 niiden valille tietenkaan voi eika ole tarviskaan ajatella; 

 huomautan niista vain selventaakseni Suomussalmen suhdetta 

 muuhun Kajaanin alueesen. 



