32 0. Kyyhkynen, Suomussalmen kasvisto. 



rij.) ja Jysman aron 1. (Hossan 1.). „Sanotaan myos kas- 

 vavan Mustanjoen luona seka lahella Maanselkaa lehdoissa* 



(W. s. LVII). 



Botrychium ternatum (Thunb.) Sw. r. (W. ei main. S:salmel- 



ta). Havaittu kevaisin etelapitajalla kuivilla pientarilla, paikoin 



runsaastikin, ja pohjoispit. laskurannoilla (aina niuk.). Lpt. 



10): Kirkonk. Pappilan pient.; Amman ruukilla; Manni- 

 lan 1. (muutamana kev. cpp.) ja Alanteella. Alaj. Kylan- 

 maella. Alavk. Malahvian pient. Kiann. Kuurtosen rann. 

 Ruth. Laukkujarven rann. y. m. Somerin vesiston varsilta. 

 Siella oli sen tavannut jo ennemmin W. Brenner {Medd. 37, 

 siv. 108). On luultavasti yleisempi, vaikka kesalla helposti 

 sivuutettu. 



B. lanceolatum (Gmel.) Angstr. r. (W. ei main. Srsalmelta). 

 — Levinnyt luultavasti samoin kuin edellinenkin yli pitajan, 

 vaikka jaanyt monin paik. huomaamafta. Tavattu ainoastaan 

 kuivilla pientarilla. Kasvaa joskus uskomattoman korkeaksi 

 (10 — 15 cm.). Lpt. (11): Kirkonk. Pappilan 1.; Suomulan 1.; 

 Hulkonniemen autiossa; Rantalan aut.; Haukilan I. ja Mehto- 

 lan aut, Alaj. Maattasen aut. ja Kylanmaella (cp.). Keraldnk. 

 Suovaaran 1. Pesionk. Lahnasen 1. Piisp. Runtin 1. 



B. lunaria (L.) Sw. fq. — st. fq. (W.: jharv. — paik.). 

 Samallaisilla paik. kuin edellisetkin yli pitajan; us. runs. 

 Vaihtelee aikalailla seka kokonsa etta lehdykkain etaisyyden 

 ja muun muodon puolesta; nama usein milloin mitenkin 

 liuskottuja varsinkin isomm. kphlla. Joskus olen tavannut 

 myos omituisia epamuodostumia, m. m. sellaisia, joissa 

 alimmat lehdykat olivat muodostuneet itiopesakenuppu- 

 loiksi. 



B. boreale (Milde) Krok. rr. (W. ei main. S:salmelta). 

 Tavattu ainoastaan yksin kplein samall. paik. k. edell.-kin. 

 Lpt. (2): Kirkonk. Hulkonniemen aut. Kiann. er. autiotilan 

 pient. Kiannanniemen I. 



Eqidsetum arvense L. fq.— st. fq. [W.: Yleensa tav.; 

 Pohj. Kiann. ktav. (s. LV); tav. — ktav. (s. 96)]. — Tavattu 

 yli pitajan, paik. runsaastikin. Kasvaa usein kosteillakin 

 kasvupaikoilla: marilla rinneniityilla ja laskurannoilla y. m- 



