36 O. Kyyhkynen, Suomussalmen kasvisto. 



/. echinosporam Dur. lev. sam. kuin ed. (W. ei main. 

 Srsalmelta). — Maar. naytt seuraav. paik.r Kirkonk. joessa 

 Vuokinkosken ylap. (isoja kpL). Kiann. Kuurtosessa. Piisp. 



Runtinjarvessa. 



Sitapaitsi olen merkinnyt Isoetes sp, viela seuraavista 

 paikoista: Kellojarvessa, Saarijarvessa ja KiannonjarvessL 

 Kumpaako lajia ne ovat, sita en voi sanoa. — Lahnaruohot 

 ovat S:salmella paljon vahavaltaisempia kuin Savossa. 



Picea excelsa Link, fqq, (W.: tav.). — Muodostaa omia, 

 joks. puhtaita, us. komeita kasvustoja vaarojen alemmilla 

 rinteilla ja purovarsilla. Sitapaitsi sekapuuna melkein kai- 

 kissa metsikoissa. Kiistelee sekametsissa valta-asemasta 

 hieskoivun y. m. lehtipuiden kanssa ja onkin useimmiten 

 voitolla. Esiintyy korpimailla ja soiden laitamilla usein 

 sangen kapeana ja korkeana. Rameilla on puiden alaosa 

 usein hyvin risuinen ja latvapuoli aivan yhtena naavakuon- 

 talona. Muutamin paikoin ovat kuusikot kovillakin mailla 

 sakeita, mutta matalia syysta, etta puut ovat kitukasvuisia. 

 Sellaisia sakealatvaisia, keskenkasvuisia kuusikoita, jollaisia 

 Savossa on moninpaikoin saviperaisilla ja kasketuilla 

 mailla, en muista S:salmella juuri tavanneeni. Savon sirot 

 ja vihannat ahokuusetkin ovat S:salmella verrattain harvi- 

 naisia. 



Kapysuomujen muoto vaihtelee aikalailla. Aarimmaisyys- 

 muotoja ovat toiselta puolen pitkakyntiset ja toiselta pyorea- 

 paiset. Edellisilla on kapysuomujen karki ikaankuin venytetty 

 ja sitten katkennut kuin jokin sitkea aine. Ne muodot eivat 

 ole, mikali olen tarkannut, kovinkaan tavallisia. — Jalkimai- 

 nen ryhma, var. ohovata, r 

 sempi. (W.: jharv.? ja vahavalt, si v. 134). Niissakin ovat 

 suomut leveampi- ja kapeampipaisia ja toisten ylareuna 

 kaarevampi ja sileampi kuin toisten. Kuparinpunerva vari 



I 



i 



I 



