Acta Societatis pro Fauna et Flora Fennica, 46, N:o 1, 37 



on niiden kavyille myos sangen ominainen. — Vdlimuotojd 

 lienee runsaimmin; niiden joukossa on eras pykalapainen 

 suomumuoto sangen tavallinen. 



I. viminalis (Alstr.) Casp. Aivan puhdasta muotoa ei ole 

 tavattu; mutta kuuset, joiden keski- ja alaoksien haarat ovat 

 milloin mitenkin siimamaisia ja riippuvia (/I semiviminalis) 

 eivat liene kovinkaan harvinaisia. Puhtaimman sellaisen nain 

 Alavk. Materon ja Makelan valilla. 



[1. virgata (Jacq.) Casp. Suomulan ja Nayhan valilla 

 (Kirk.) sanotaan kasvaneen omituisen kuusen, joka kuvauk- 

 sista paattaen lienee ollut tama muoto. Puu oli jo havitetty 

 ennen kuin siita kuulin]. 



Muitakin vahempiarvoisia muotoja voi tavata* Niinpa 

 naytetaan Laajan I Pesionk. kuusta, joka on vain n. 3 — 5 m. 

 korkea, mutta hyvin sakea ja tyvelta korkeuttaan leveampi. 

 Venevalkamiin on usein jatetty iso kuusi merkiksi, mille 

 kohdalle on laskettava. 



Pinas silvestris L. fqq. (W.: yl.)* — Sarkilla ja kankailla 

 seka rameilla yli pitajan. Sekametsissa se useimmiten on 

 vahemmistossa. Puumuodot kankailla ja soilla tavallisia. 

 Keltaneulaisia muotoja en tasta enemman kuin edellisesta- 

 kaan ole havainnut — Hovilan ja Kuurtolan valisen talvi- 

 tien varrella on korkea, suoravartinen honka, jonka runko 

 on tyvipuolelta taynna nyrkinkokoisia pahkuroita. Lienee f. 

 gibberosa Kihlm. Silla on oma nimensakin: „Kekkosmanty". 

 Nimen jalkipuoli on puun yleisena nimena S:salmella, vaikka 

 kylla „petajakin" tunnetaan. 



+ [Larix sibirica Ledeb. Ainoastaan istutettuna Amman- 

 ruukilla Kirkonk., josta sen taimia kevaalla 1908 siirrettiin 

 myos „Karhulan" pappilan pihatien varrelle. Ainakin edelli- 

 sessa paikassa nayttaa se menestyvan hyvin, ja siella onkin 

 jo useampia kohtalaisen korkeita puita]. 



Junipems communis L. fqq. (W.: tav.). — Kasvaa kai- 

 kellaisilla kovan maan kasvupaikoilla seka rameilla ja letto- 

 soillakin. Omituisen nakoisia ovat nama letot, samoin kuin 

 kovemmallakin maalla ne „ahot", joilla se on taajana alus- 



