46. N:o 1. 53 



P. nemoralis L. — Leveneminen aivan vaillinaisesti 

 tarkattu. (W.: „nayttaa kasvavan ainoastaan paik. yli koko 

 alueen")- — Tavattu ainakin Aittokosken varr. (Kirkonk.), 

 ja jokseenkin varmasti nahty muuallakin, vaikka ei ole tullut 

 erikoisesti merkityksi. Maarattyja naytteita on Kirkonk. Jalon 

 kail. runs, ja Kiann. Kiannanniemelta. 



P. caesia Sm. (W 



Loydetty 



Kirkonk. Jalon kail. runs, ja Ruht. kahdelta Saarij. rantakall. 

 myos runs. 



[Dactylis glomerata L. r, (W. ei main. Srsalmelta). 

 Kasvoi aika runs. v. 1911 vanhassa heinapell. Alaj. Kylan- 

 maella. Pelto sanottiin kylvetyn n. v. 1904 t. 1905, joten se 

 siis oil sailynyt siella jo 6 — 7 vuotta]. 



Molinia coerulea (L.) Moench. fq. (W.: tav.). — Kivikko- 

 rannoilla, jokien ja koskien varsilla seka soillakin varsinkin 

 letoilla us. runs., yli pitajan. Kansa nimittaa sita paik. jjkivi- 

 heinaksi". 



(Festuca elatior L. m — Wainio sanoo siita (iiimella: 

 F. pratensis Huds,): „Etela-osassa aluetta tav. ja viela Yla- 

 Kuittijarven tienoolla (Jyvalahden luona) — (siis Srsalmen 

 tasalla) — isolla leveneraisella, vaan sita pohjoisemmassa ei 

 tavattu". Ja siv. 95 luetellaan se niiden S:salmen kasvien 

 joukossa, joita ei ole tavattu Kuusamossa. Samalla on 

 merkitty sulkujen sisaan, etta se olisi Srsalmella „tav.?". 



Kuinka lienee? Omasta puolestani olen sita tavannut 

 ainoastaan hiukan ruderaattina Karhukankaan torpan 1. Yli- 

 vuokissaj. 



F. rubra L. fq. (W.: tav.— yl.). — Tavattu melk. kaikell. 

 kovan maan kasvupaikoilla ja soillakin, varsinkin „k6nnailla" 



ja raivioniityilla. 



(Raht.) 



hyvin vaalea, kellertava, verr. kalju muoto ja Pappilan heina- 

 pell. (Kirkonk.) taas hyvin harmaavillainen, tiheatahkylainen 

 muoto, — jos se ollenkaan olikaan tata lajia. — Paamuotoa 

 kasvaa "muutoin aina vain harvakseen. 



E ovina L. luultavasti fq. (W.: yl.). — Taman lajin 

 levenemisesta en ole lainkaan varma, vaikka muistelenkio 



