80 0. Kyyhkynen, Suomussalmen kasvisto. 



kolme isoa, korkeata pehkoa. Lpt: Kiann. Kapylan 1. n, 

 1 km. Vanniin pain. 



S. nigricans Sm. p. (W.: ktav. — jtav. Pohjoisemmilla 

 seuduilla tavattu vahemmin). — Kasvaa milloin mitenkin 

 runsaina seurueina pientareilla, noroniityilla, rannoilla ja 

 rameilla varsinkin kalkkiseuduilla. Kooltaan ovat tapaamani 

 kpleet olleet puolipuita ja isoja pehkoja. Vaihtelee paljon. 

 Lpt.: Kirkonk. Pappilan pient; Janismaella; Tolpan L seka 

 Amman ruukilla. Alavk. Kylmanjarven rann. Pesionk. Kul- 

 man 1. Ylinlj\ Kurkivaaran liepeilla ja Paavaaran 1. Piisp. 

 Palokorvella (Timpin L). Kiann. Vasonniemella; Kallioisen 1. 

 ja Hoikanlammin paassa. Ruht. Peltosenlammin rann. (Mur- 

 tov:n 1.) seka Portin rameikolla ja 2:ssa muussa paik. Saarij. 

 tienoilla. — „Myoskin toisinnot borealis Fr. ja pranifolia 

 Hartm. kasvavat alueella" (Wa i n i o s. XXXIX); mahdollisesti 

 siis Srsalmellakin. 



5. phylicifolia L. fqq.— fq. (W.: yl), — Yleisin ja 

 runsain S:salmen pajuista, Kasvaa kaikkialla ja hyvin 



■ 



monenlaisilla kasvupaikoilla. Lehtien muoto on melkoisesti 

 vaihteleva. 



S. aurita L. st. fq.— p. (W.: „paik. viela Kiannalla"; 

 samoin siv. 93 ja 96). — Kasvaa korvissa, rameilla ja soiden 

 laitamilla missa mitenkin runs. Tavattu joskus kovemmalla- 

 kin maalla kuten esim. Kirkkoniemella. [,Ylajoen ja Hossan 

 seuduilla (lahella Kuusamon rajaa) kasvaa se useissa paik. 

 Wainio, s. XXXVIII]. 



S. cinerea L. ainakin p. ell'ei yleisempi. (W.: „Kiannalla 



€i se ole tav., vaan tavattu viela pohjois-osassa pitajaa". 

 (Kiann.) „paik," s. 95 ja „Kiann. paik. ja vahavalt." s. 135]. 

 „Harvenee Kiannalla". Must. s. 53. (Muualla Ok.ssa Mm 

 muk. yl.). — Kasvaa purojen varsilla ja rannoilla. Tavattu 

 yli pitajan. Lpkkoja: Kirkonk. Haukiperan rann.; Alanteen- 

 jarven rann. ja Alanteenjoen niskalla; Haaponivan varr.; 

 Kirkkoniemella ja Mustanlammin 1. Alavk. Myllykoskella 

 (Jumalisen 1.) ja Nivalammin rann. (Parvalan I.) cp. Ylivk. 

 monin paikoin. Pesionk. Varisjoen varr. Alanlj'. Kokkojoen 

 varr. ja Saynajan salmen rann. Kiann. Vasonlahden rann. 



