82 0. Kyyhkynen, Suomussalmen kasvisto. 



oudonnakoista muotoa olen tavannut ainoastaan Kirkonk. 

 Kirkkoniemen tyvella (Suomulan puolella) ja viidakossa 

 Karrysahosta Mustallelammille menevan tien varr. 



m 



Sekamuodoista on maarattyja naytteita ainoast. seuraa- 

 vista paikoista: 



5. aurita X myrtilloides. Kirkonk. Saunaniemella (Wai- 

 n i o). Han mainitsee tavanneensa sita viela Alavk. Hevos- 

 vaaran 1. ja Kirkonkyldn 1. (luultav. Srniemi) seka Ruht Yla- 

 joen ja Hossan 1. 



S. caprea X lapponum. W a i n i o sanoo sen tavanneensa 

 m. m. „Kiannalla Juntusen luona" (Ruht.), mutta kun eraasta 

 toisesta paikasta lahetetyt naytteet ovat olleet puhdasta 

 S. lapponum' m, niin Hjelt arvelee {Consp, III, s. 155), etta 

 koko tiedonanto kaipaisi vahvistusta. 



5. lapponum X myrtilloides. Alanlj. Kokkojoen varr. 

 ja Ylinlj\ Mustalla suolla. Molemmat Toht. Lindbrn maa- 



•• « «■ 



raamia. 



Valitan, etta tulin kiinnittaneeksi liian vahan huomiota 

 S:salmen pajusekamuotoihin, ja siitakin vahasta, mita kera- 

 sin, on muutamia naytteita maaraamatta. Varmaa on, etta 

 sielta olisi loydettavissa niita useampiakin. Niinpa tulin 

 huomaamaan, etta ryhma S. caprea — cinerea — aurita — lappo- 

 num— depressa on varsin sekava. Monta kertaa tapasin 

 nimittain muotoja, joista en mitenkaan olisi voinut maarata, 

 mihinka naista paalajeista ne olisivat olleet luettavat; niin 



monelle vivahtavia ne olivat. 



ifolia 



163^ynee myos joks. varmasti S:salmella. Samoin sekam. 

 S. phylicifolia'n ja jonkin muun edellamainitun ryhman lajin 

 valilla. (Lehdet melkein kuin S. phylicifMa, mutta hiukan 

 paksummat ja karvaiset). Juntusrannalla kasvaa myos eras 

 kovin omituinen ja helposti silmiinpistava pajusekamuoto. 

 Sen lehdet ovat kapean suikeat, hiukan sahalaitaiset seka 

 .hyvin jaykat ja paksut, paalta tummanvihreat, selvasti 

 kiiltavat ja kurttuiset, alta jaaharmaat, melkein karvatto- 

 mat. 



■■ f 



