46, N.o 1. 83 



Betula verrucosa Ehrh. luultavasti ainoastaan st. fq.— p. 

 [W.: „tavattu muutamilla paikoin viela Kiannan pohjoisT 

 osassa"; (Kiann.) „ktav.— paik." (s. 95) ja „jtav." (s. 110)]. 

 Joka tapauksessa se on paljon harvinaisempi ja vahalukui- 

 sempi kuin hieskoivu. Kansa tuntee sen kylla yli pitajan, 

 mutta senkin tietaman mukaan on sita aina niukanpuoleisesti. 

 Itse olen sita nahnyt kova- ja kuivapohjaisilla mailla, varsin- 

 kin kallioisilla vaarojen rinteilla. 



B. odorata Bechst. fqq. (W.: yl.). — Kasvaa kaiken- 

 laisilla paikoilla missa mitenkin runsaasti. Muodostaa ver- 

 rattain harvoin isompialaisia, puhtaita kasvustoja ainakaan 

 kovemmilla mailla ja isommista puista. Mutta pienikasvuisia, 

 hyvin tiheita metsikoita ja viidakoita nakee monin paikoin 

 kaikenlaisten vesien varsilla, seka arojen laheisyydessa ja 

 muutamin paikoin rameillakin. Harvempikasvuisia pikku- 

 koivumetsikoita nakee paikoin kovemmillakin mailla. Kos- 

 teikoilla kangasmaiden keskella on myos paikoin erittain 

 taajoja viidakoita. Taysikasvuisia puita nakee melkeinpa 

 yksinomaan vain kovemman maan sekametsissa ja rannoilla. 

 Suoperaisen maan ja kylmien hetteikkojen koivut ovat aina 

 pienikasvuisia ja usein pensasmaisissa ryhmissa, joiden yksi- 

 tyiset rungot ovat hyvin kieroja ja koukkuisia, tuskin kasi- 

 vartta paksumpia, ja oksat risuisia. Varsinaisia systemaatt. 

 muotoja en ole tarkannut laisinkaan. Mutta Wainio sanoo 

 tavanneensa alueellaan „useissa paikoin" muotoa var. parvi- 

 folia Regel, jotenka on mahdollista, etta se kasvaa Srsal- 

 mellakin. Toinenkin muoto, van pabescens Ehrh., Kegel on 

 W:n mukaan ktav. 



B. nana L. fqq. (W.: yl.)- — Kasvaa ei ainoastaan 

 soilla (varsinkin soiden laitamilla ja rameiUa), vaan moniri 

 paikoin myos kovemmillakin mailla, jopa vaaroillakin. Viime- 

 mainituilla kasvupaikoilla esiintyy se kuitenkin vain yksitel- 

 len milloin mitenkin korkeina varsina, eika niilla tapaa juuri 

 koskaan tuuheampia pehkoja eika taajempia kasvustoja. 

 Nama muodot muodostavat kuitenkin niin sekavan asteikon 

 alempana mainittuihin sekalajeihin, etta useinkin luulisin 

 olevan vallan vaikeata maarata, mita muotoa ne raikin 



