46. N;o 1. 85 



Jalkimaista sanoo Br. Lackstr 6 m'inkin loytaneen Sisal- 

 melta. Mustonen taas huomauttaa (nimella B. interm): 

 „Tama loytyy Kiannolta Palt. saakka". — Kumpiko muoto 

 Sisalmella on todellakin harvinaisempi tai tavallisempi, sita 

 en voi sanoa, silla kumpaakin muistuttavia muotoja olen 

 nahnyt useammissa paikoissa. Lehdon ja Lahnasen valilla 

 (PesionkJ ja Rekelan 1. (AlanljJ oli puumaista inuotoa harvi- 

 naisen runsaasti. — Rauduskoivun ja hieskoivun valisia seka- 

 muotoja en ole tarkannut ollenkaan, eika Wainiokaan mai- 

 nitse niista mitaan, 



Alnus glatinosa (L.) Gaertn* ■ r. — rr. (W. ei mainitse 

 S:salmelta). — Tavattu useimmiten kangasmailla sijaitsevien 

 jarvien rannoilla, varsinkin sarkkien laheisyydessii. Puut 

 ovat useinkin pehkoniaisia, paksurunkoisia kyllakin, mutta 

 usein lenkuraisia ja vinoja seka enemman tai vahemman 

 kituvan nakoisia ja risuisiakin. Mutta on joukossa aivan 

 suorarunkoisiakin ja terveennakoisia kohtalaisen kookkaita 

 puita. Lajin toistaiseksi tunnettu pohjoisraja Ita-Suomessa 

 on Srsalmella- Lpt. (4): Kfrfeonft. Korkealaisen sarkan juurella 

 muutamia pehkomaisia puita. Alavk. Runtin sarkan juurella 

 Loukonjarv^en.ja Pienen Alanteenjarven rannalla (Jumalisk.) 

 monta kymmenta kpL puita ja pehkoja; Ison Alanteen rann., 

 edelL paik. Materoon pain, ainakin 1 iso pehko; mahdolL 

 useampiakin. Pesionk. Honkajarven rann, (Kulman 1.) muu- 

 tamia (3—4) kitukasvuisia puita ja pehkoja. — Maaraykset 

 on vahvistanut Toht. Lbg, — Muutamien sarkkajarvien ran- 

 noilla (esim. Huosiusjarven rann.) Hossan 1. Ruht. kasvaa 

 myos leppia, jotka sangen suuresti lahentelevat tervaleppaa. 

 Toistaiseksi on kuitenkin epavarmaa, loytyyko sita puhtaana 

 enaa siella asti. (Paikka on noin 6—7 pnk. edell. pohjois.). 

 Muoto voisi olla esim. A. glut. X incana f. subgliitinosa Neum. 

 Mutta varmempi maarays puuttuu. 



A. incana (L.) DC. (fqq.)— ^Q- (W.: yl-)- — Kasvaa ran- 

 noilla, joki- ja purovarsilla, niityilla, pientarilla y. m. seka 

 rehevammilla paikoilla sekametsissakin, joissa se useinkin 

 on terveemman ja elinvoimaisemman nakoinen kuin muualla. 

 Soisilla tai muuten vetisilla kasvupaikoilla se on useimmiten 



