Acta Societatis pro Fauna et Flora Fennica, 46, N:o 1. 93 



muoto sangen todennakoisesti muuallakin (esim. Ylivk. Pie- 

 nessa Tornionjarvessa y. m.). W a i n i o n N. luteiim v. minus 

 tarkoittanee myos osaksi tata. 



Nymphaea Candida Presl st, fq. (M.: ktav.— jtav.), 

 Kasvaa lietepohjaisissa vesissa melkein kaikkialla, ehken 

 kuitenkin mieluimmin virtaavien vesien suvantopaikoilla. 

 Nahty monesti myos pienissa sarkkajarvissa (valista runs.- 

 kin) ja vallan mitattomissakin lampareissa. Suurempien selka- 

 vesien kivikkoisilla rannoilla se on sen sijaan paljon harvi- 

 naisempi. Kansa nimittaa sita joks. yleisesti „Liinamiio- 

 riksi", Tavallisin kukanmuoto lienee iso, suppeanmalja- 

 mainen. Toisin paikoin taas kukat ovat aivan avonaisia, 

 verhot melkein pitkin pituuttaan vedessa, Alanteenjarven 

 alapaassa (Kirkonk.) nain kukkia, joiden teralehdet olivat 

 tyveltaan punertavia. Pienikukkaisia muotoja olen nahnyt 

 monin paik. valista runsaastikin. Viimemainittua on W:kin 

 mukaan tavattavissa „paik,( — ^jtav.); runsaimmin pohjoisem- 

 missa pitajissa". 



N. tetragona Georgi rr. (W. ei main, koko lajia). — 

 Tavattu kohtalaisen runs, pienissa, huomattavasti virtaisissa 

 jarvissa ja niiden pohjukoissa Venajan puolelta juoksevissa 

 vesissa lahella rajaa. Lpt. : Ylivk. Kivijarvessa ja siita alasp. 

 seka Pienessa Tornionjarvessa. — Lienevat olleet f. colorata'a 

 (Mela) Giirke, koska teralehdet olivat tyveltaan selvasti pu- 

 nertavia. 



Actaea spicata L. r. (W.: harv., s. 108). — Kasvaa 

 kaikkein parhaimmissa lehdoissa ja melkein yksinoma^n 

 vain kalkkiseuduilla. Harvoin huomattavamman runsaasti. 

 Toht. Lbg. on maarannyt, vaikka fosin ei — hedelmain 

 puutteessa — ehdottomalla varmuudella taksi lajiksi nayt- 

 teet seuraavista paikoista: Ylinlj. Kurkivaaralta. Kiann. 

 Tuomiaron L (Janiskannon tak.) ja Vasonniemelta; (taaltii 

 on sen loytanyt jo Wainiokin). Ruht. Valkeisen aron I. 

 (Timpin 1.) ja Rytyksen 1. (Saarij.). — Ensinmainitusta on 

 Lbg. huomauttanut, etta se voisi olla yhta hyvin A. ery- 

 throcarpa, mutta kun sen marjat, sikalais. kansalta saam.ani 

 tiedon mukaan ovat siella mustia, niin merkitsin sen tahan. 



