6 K. J. Valle, Lehtomaisen kasvillis. ja lehtokasv. esiintym. Jaaskessa. 



F 



kosken alle seka Kuurman vesisto, joka yhtyy Vuokseen 

 Ehatoksen kol;dalla ja jonka muodostaa paaasiallisesti kolme 

 samassa laaksossa olevaa joentapaisten yhdistamaa matalaa 

 jarvea ja lantisimpaan naista laskeva Suokumaanjarvesta tu- 

 leva Hiirenjoki. 



Pienempia, kesalla melkein kuivia puroja laskee Vuok- 

 seen varsinkin koskisella ylajuoksulla. Ne ovat uurtaneet 

 virran savipenkereihin suuhun pain syventyvia ja avartuvia 

 erosioraviineja, joita paikkakunnalla kutsutaan ojanteiksi ja 

 jotka ulettuvat tavallisesti muutamia satoja metreja, harvoin 

 kilometrin verran Vuoksen rannasta, • Nama ovat, kuten 

 tulemme nakemaan, monien lehtokasvien mieluisia kasvu- 

 paikkoja. 



Kasvillisuuden yleispiirteita. 



^ 



Ennenkuin kayn kuvaamaan seudun kasvillisuutta, tah- 

 don etukateen mainita, etta olen eri kasvilajien runsautta 

 maaratessani katsonut sopivaksi poiketa jonkun verran 

 Norrlinin asteikosta, paaasiallisesti siita syysta, etta paa- 

 tehtavalleni tarkeimmat yhdyskunnat usein ovat olleet niin 

 epasaannollisia, ettei niista, nopeasti muistiinpanoja tehden, 

 ole voinut saada taman yleisesti kaytetyn asteikon tarkkuu- 

 della tyydyttavaa kuvausta. Minun on taytynyt turvautua 

 vahan yksinkertaisempaan arviointiin ja kayttaa osaksi omia- 

 kin nimityksia eri tiheysasteille. Nama vastaisivat suunnil- 

 leen seuraavalla tavalla Norrlinin tiheysarvoja: 



hrs = hyvin runsas n. 7 tai enemman 



rs = runsas „ 6 



jrs = jokseenkin runsas „ 5 

 sir = siroteltu „ 4 



harv = harvassa kasvava „ 3 



sita=siellataallaesiintyva „ 2 

 paik=paikotellen (ryhmissa) 



kasvava 

 yks = yksityisina yksiloina 



tavattava n. 1 tai vahemman. 



