Acta Societatis pro Fauna et Flora Fennica, 46, N.o 6. 7 



Edellisista olen myos kayttanyt erilaisia yhdistelmia. 

 Esim. paik rs merkitsisi, etta kasvi esiintyy ryhmina 1. 

 laikkuina ja naissa kohdissa runsaasti; sir— jrs ilmoittaisi, 

 etta kasvi toisin paikoin on siroteltu, toisin paikoin jokseen- 

 kin runsas; harv — paik rs etta laji yleensa kasvaa harvassa, 

 mutta on kohtia, joissa sita on runsaasti. 



Muistiinpanoni puu- ja pensaskasvillisuudesta olen laa- 

 tinut yksinkertaiseen kolmiasteikkoon, joka allamainituUa 

 tavalla vastaisi Linkolan kayttamaa arviointia*): 



vail = vallitseva, muodostaen yhtenaisen kasvuston V 

 jouk = joukossa kasvava III — IV 



yks = yksityisia puita t. pensaita I— II 



Vahemman tarkeista yhdyskunnista olen runsausarvoilla 

 varustanut ainoastaan yksityisina yksiloina, siis yleensa ver- 

 rattain satunnaisesti tavattavat lajit. 



Alkuaan on metsamuodostuma ollut Jaaskessa kaikkialla 

 vallitsevana, mutta on se monin paikoin saanut vaistya vil- 

 jelyksen tielta^). Kuitenkin peittaa metsa, vaikka raiskat- 

 tuna, vielakin ehka suuremman osan pitajan alasta ja on 

 muualla paitsi isommissa kylissa leimaa-antavana maisemille. 

 Suurin osa Jaasken metsista on kangasmetsia, ja vahem- 

 mistona ovat aivan pienialaiset lehtometsapalvet. Kangas- 

 metsista kuulunee suurin osa tuoreihin kankaihin. 



Kuivat kangasmetsat ovat Vuoksen ymparilla 

 harvinaisia, esiintyen pienialaisina kallioisilla kasvupaikoilla 



K. Linkola: Uber den Einfluss der Kultur auf die Flora in den 

 Gegenden nordlich vom Ladogasee I. Acta Soc F. Fl. Fenn., 45, 1916. 

 siv. 26. 



") Kts. tarkemmin lukua .Viljelyksen suhteesta lehtokasviUisuu- 

 teen" siv. 34—39. 



