Acta Societatis pro Fauna et Flora Fennica, 46, N:o 6, 



11 



Suoyhdyskunnilla ei seudun kasvillisuudessa ole 

 yhta tarkeata merkitysta kuin metsilla, Varsinkin ovat 

 syvempiturpeiset suot, ainakin isompialaiset, harvinaisia. 

 Aikaisemmin (s. 5) on jo tullut mainittua tarkeimmat seikat 

 soiden levenemisesta. Enimmakseen ovat nama erilaatuisia 

 mantyrameita. Muutamien keskella on lampia, joita ymparoi 

 kapea, harvoin leveahko nevareunus. Yhden ainoan yhte- 

 naisen nevan olen nahnyt alueella. Yleisempia kuin edella- 

 mainitut suomuodot ovat kaikellaiset notkoihin ja puron- 

 varsille syntyneet pikkukorvet ja niihin liittyvat enemman 



*• • • 



tai vahemman soistuneet kangasmetsa-alat Jalkimaisista 

 lienee suurin Pullinkorpi pitajan koillisosassa, Laitilan ja 

 Pelkolan kylien valimailla. Muutamat lihavammat korvet 



ovat tarkeita eraiden lehtokasvien kasvupaikkoina. Lntan 

 tahan muutamia kuvauksia esimerkkeina korpimaisista yhdys- 

 kunnista. 



1) 30. VII. Niemi, soistuva tuore kangas savipohjalla. Mattaissa 

 kasvaa karhunsammalta seka seinasammalia: Hylocomium parletinum, 

 H. proliferum ja H. triquetrum - (niukasti). Mattaiden valit tayttaa 

 rahkasamraalkasvillisuus, paaasiassa Sphagnum acutifoliam ja Sph. 

 GirghensohniL Putkilokasvillisuuden muodostavat: 



Aera flexaosa 

 Aera caespitosa 

 Festaca ovina 

 Carex sparsiflora 

 C. globularis rs 



Vaccinium myrtillus 

 V. vitis idaea rs 



Geranium silvaticum 



yks 

 Viola *Riviniana yks 

 Pirola secunda 

 P. rotundifolia 

 Trien talis earopaea 



Eqajsetum silvaticum Prunella vulgaris yks Pinas silvestris 



Juniperiis communis 



Mojanthemum bifo- 

 lium 



Potentilla tormeniilla 



yks 



Fragaria vesca 



Melampgrum pratense Picea excelsa 



yks 



Galium palustre yks 

 Succisa pratensis 



Betula odorata yks 

 Alnus incana 



2) 30. VIL Haikola, pieni kuusikorpi lahella Papinmyllyn 

 Korpeelan metsatieta. Sammalkasvillisuuden muodostavat Sphagnum 



