Acta Societatis pro Fauna et Flora Fennica, 46, N:o 6. 13 



pienialaisia ja kalliokasvillisuuteen sekoittuu kaikkialla 

 enemman tai vahemman metsakasvillisuutta, antaen kal- 

 lioille suuressa maarin kuivien kangasmetsien ulkonaon. 

 Varsinkin on nain asianlaita rapakivialueella, kuten aikai- 

 semmin (siv. 7—8) jo mainittiin. Kalliokasvillisuus ei ta- 

 man kirjoituksen puitteissa anna aihetta lahempaan tarkas- 

 teluun. 



Samoin on rantakasvillisuudenkin laita, joka 

 kylla paikkakunnan erilaisten vesien: jarvien, lampien, 

 Vuoksen virran, pikkujokien ja purojen takia on hyvinkin 

 vaihteleva ja mielenkiintoinen. Ainoastaan niissa tapauk- 

 sissa, joissa rantakasvillisuudella on lehtomainen luonne, on 

 sen kokoonpano huomioonotettava ja palaankin tahan puhues- 

 sani alueen lehtomaisesta kasvillisuudesta. 



Edella (esim. sivuilla 5, 7—8 ja 10) mainitsemani 

 kasvillisuuden suurempi rehevyys Vuoksen ymparilla ver- 

 rattuna loitommalla oleviin seutuihin ilmenee myos vesi- 

 kasvillisuudessa. Sellaisia laajoja ruovostoja ja kort- 

 teistoja kuin Ehatoksen lahdissa ja Kuurmassa ei ole Jaask- 

 jarven vesiston eika muidenkaan jarvien ja lampien rannoilla. 

 Vuoksen rantalietteiden hedelmallisyytta todistavat myos 

 tiheat Scirpus rarficans-kasvustot matalassa rantavedessa 

 Ukonniemen- ja Soperonlahdissa seka Littulanjoen suussa 

 y. m. seka alisen Vuoksen ja Kuurman suupuolen rannoilla 

 runsaita kasvustoja muodostavat Sparganium ramosum, S. 

 simplex f, longissima, Sagitfaria sagittifolia ^) ja Bidens-\d.\\\., 

 varsinkin B. radiatus. Kuurman suusta mainittakoot naiden 

 lisaksi Typha angustifoUa ja Butomus umbellatus. 



Puolikulttuuri- ja kulttuuriyhdyskunnilla 

 on tallaisella vanhalla viljelysseudulla tietysti suuri merkitys, 

 eika juuri missaan pitajan alueella tapaa seutua, jossa ei 

 ainakin joku yksinainen metsaniitty katkaisisi metsan sii- 

 mesta. Monin paikoin, varsinkin Vuoksen ja Kuurman 

 varsilla seka Jaaskjarven rannoilla, ovat viljelyksetkin laa- 



'J Sagittaria kasvaa myos Jaaskjarvessa, ainakin parissa paikassa. 



