28 K, J. Valle, Lehtomaisen kasvillis. ja lehtokasv. esiintyra. Jaaskessa. 



kutuksesta. Minusta tuntuu kuitenkin silta, etta Jaasken 

 lehdot osaksi ovat valiasteena Laatokan Karjalan sisamaan 

 tuoreiden lehtojen ja Aconitum-tyyppisten lehtojen valilla, 

 muodostaen ikaankuin oman alatyypin. Alueen kuivahkojen 

 lehtojen ja rehevimpien tuoreiden kangasmetsien valilla tapaa 

 usein valimuotoja (vert. esim. 2 siv. 9 ja esim. 7 ja 8 siv. 

 16 — 20). Jos tama savisella tai savensekaisella, mutta 

 kalkkikoyhalla ja vahemman laihalla multamaalla esiintyva 

 lehtomuoto nayttaytyy muuallakin luonteenomaiseksi ja 

 helposti eroitettavaksi, niin ehdottaisin nimeksi Aegopo- 

 dium-alatyyppi, 



Kosteahkot lehdot nayttavat koko joukon poikkeavan 

 Laatokan pohjoispuolisista „kosteahkoista saniaislehdoista" ^). 

 Paaasiallisimpina eroina ovat saniaisten vahaisempi runsaus 

 Jaasken kosteissa lehdoissa ja puoleksi erilaiset yleiset 

 kasvilajit. Naista ovat yleisia Laatokan Karjalan, vahem- 

 man yieisia Jaasken kosteahkoissa lehdoissa: Calamagrostis 

 phragmitoides, Melica nutans, Phegopteris polypodioides, Ph. 

 dnjopteris, Equisetnm pratense, Paris qaadrifoliaSy Rubus 

 saxatiliSy Viola epipsila, Angelica silvestriSy Trientalis euro- 

 paea, Solidago virgaurea ja Crepis paludosa seka Laatokan 

 ranta-alueelta Aconitum ^ septentrionale , eli suureksi osaksi 

 lajeja, jotka Linkolan mukaan enemman tai vahemman kar- 

 sivat kulttuurin vaikutuksesta^). Jaasken lehdoissa yleisia, 

 Laatokan Karjalan lehdoissa harvinaisempia ovat taas seu- 

 raavat: a) Urtica dioeca, Ranunculus repenSy Geum rivale^y 

 Fragaria vescUy Anthriscus silvestris ja Aegopodium podagra- 

 da ^), jotka Linkolan mukaan ovat enemman tai vahemman 

 kulttuurin suosimia lajeja *); b) Poa nemoraliSy Actaea 

 spicatay Viola "^Rivinianay Stachys silvaticuSy Ribes nigruniy 

 Lonicera xylosteum ja Prunus paduSy joista lienee haettava 



229—230. 



) Einfl. d. Kult. s. 105—108. — Ita-Karj. metsatyypp. siv. 225 ja 



2) Einfl. d. Kult. s. 280—281. 



^) Yleinen Laatokan rannan saniaisleiidoissa. 



*) Einfl. d. Kult. s. 122—123 ja 266—274. 



