34 K J. Valle, Lehtomaisen kasvillis. ja lehtokasv. esiintym. Jaaskessa. 



Lihavia kasvupaikkoja, joissa muutamat lehtokasvitkin 

 viihtyvat, ovat erilaatuiset lahdepaikat, jotka turve- 

 muodostuksensa takia oikeastaan ovat ravintorikkaita pikku- 

 soita ^). Niihin olen lukenut erilaisten lahteiden reunat ja 

 hetteikot, Lahdepaikkoja, ainakin rehevampia, tapasin siksi 

 vahan ja niiden kasvillisuus vaihteli hyvin suuressa maarassa, 

 niin etta tyydyn tassa esittamaan vain luettelon muistiin mer- 

 kitsemistani lajeista: 



Carexpallescens 

 C. flava 

 C. sparsiflora 

 C. teretiascula 



Triglochin palastris 

 Listera ovata 

 Stellaria nemoram 

 St palastris 



St. uliginosa 



Montia fontana 

 Athyrium ftlix femina Cardamine amara 

 Eqaisetum siluaticum Chrysosplenium alter- 



Ulmaria pentapetala 

 Geum rivale 

 Viola epipsila 

 Angelica silvestris 

 Palmonaria officinalis 

 Galium palustre 

 Crepis paladosa 



E. palustre 



nif. 



Viljelyksen suhteesta lehtokasvillisuuteen ^). 



Niihin aikoihin, kun Litorinameren salmi viela lainehti 

 alisen Vuoksen paikkeilla ja ylinen Vuoksi laski Saimaasta 

 taman salmen pitkaan, luoteiseen pistavaan lahteen, saapui 

 ensimainen kivikautinen asutus salmen rannoille. Ei ole 

 kuitenkaan mitaan merkkeja siita, etta pysyvaa asutusta 

 olisi ollut viela naina aikoina ylisen Vuoksen varsilla. Yhfa 

 vahan on nailta tienoin tietoja myohemmalta rautakaudelta. 

 jolloin alisen Vuoksen varsilla jo n. v. 800 paikkeilla j. Kr. 



.^1'') Vert. Metsanh. perust. siv. 238—239. 

 135-^^37. 



2) Asut 



Einfl. d. Kult. siv, 



Wallirt 



Siiri Kati- 



siv. 



yamaa): Kuvauksia Suomen kansan esihistoriasta, Jyvaskyla 1894 

 uomen karjalaisen heimon historia, Helsinki 1915. 

 f; Tietoja Jaasken pitajan oloista 1500-luvulla, Kaukomieli VI, 1917, 

 109—133 seka kirjoituksia teoksissa Oma Maa, Suomen Kartasto 



ja Karjalan kirja. 



