36 K. J. Valle, Lehtomaisen kasvillis. ja lehtokasv. esiintym. Jaaskessa. 



Topograafikartoista vuodelta 1898 nakyy, ' etta val- 

 tavin yhtenainen asutusalue on pitkin Vuoksea, sen mo- 

 lemmin puolin. Taalla on pikkukylia paikotellen tuhka- 

 tiheaan, toinen toisessaan kiinni ja yhteista peltoalaa 

 paikotellen melkein keskeytymattomana juovana virran mo- 

 lemmilla rannoilla. Kuurman laaksossa ovat isot peltoalat 

 ja taaja asutus ryhmittyneet paaasiassa latvoille ja jonkun 

 verran suulle, mutta muualla on ainoastaan pienia katkelmia 

 peltomaata, kun taas yhteista niittyalaa jatkuu pitkin Kuur- 

 man vartta. Syyna tahan on se, etta Kuurman laaksorinteet 

 ovat enimmakseen kovin vuorisia ja jyrkkia, eivatka ole 

 antaneet tilaa suurille viljelyksille ja Kuurman laakson pohja 

 taas on suurimmaksi osaksi viela aivan nuoria lietteita, jotka 

 ovat syntyneet paaasiallisesti vasta v. 1857 laskun jalkeen. 

 Hiirenjoen varsille ei vuorisuuden takia ole voinut muodos- 

 tua laajoja viljelyksia. Muut Jaasken laajemmat asutukset 

 ovat ennen (s. 35) mainituilla savitasangoilla, Muualla pita- 

 jassa nakyy harvoin kylakuntia, "korkeintain joku uudistalo 

 tai mokki kotipeltoineen, tavaliisesti vain yksinaisia metsa- 

 niittyja siroteltuna sinne tanne laaksonotkoihin. 



Paaosa lehtoaluetta 1. Vuoksen varret ovat siis pai- 

 kotellen melkein yhtenaisen peltoviljelyksen vallassa, 

 kun taas asutus Kuurman ja Hiirenjoen varsilla, kuten 

 edella mainitsin, on heikompaa. Kartasta naemme 

 myos, etta lehtoalueen ulkopuolellekin on levinnyt 

 asutusta, historiallisista tiedonannoista paattaen jo hyvin 



• r 



aikaisin. Nama savialueet ovat kaikesta paattaen olleet 

 ennen hyvakasvuisia lehtomaisia kangasmetsia. Pitajan ka- 

 rummissa seuduissa, kuten esim. Kalalammin ja Jaaskjarven 

 valilla ja pitajan koilliskulmalla, mutta vabin erin muuallakinj 

 tapaa vielakin' yhtenaisen puoleisia metsaaloja. — Jollei tal- 

 laisella vanhalla sayiperaisella viljelysseudulla viljelyksen 

 riippuvaisuus . kasvillisuuden relievyydesta olekkaan yhta 

 selva kuin aliieella, missa laajahkoja karuja kangasmetsa- 

 ja suoaloja paikotellen katkaisevat fehevammat k^^villisuus: 

 juovat, niin paapiirteissaan taallakin huomaa asutuksen 



