Acta Societatis pro Fauna et Flora Fennica, 46, N:o 6. 37 



hakevan rehevampia maita. — Siihen aikaan, kun ihmiset 

 taalla viela harjoittivat yksinomaan metsastysta ja kalastusta 

 seka kavivat vaihtokauppaa naapurien kanssa^ he hakivat 

 asuntonsa paaasiassa luonnon kulkuvaylia silmalla pitaen ^) 

 ja suosivat alkuperaisten kalastusneuvojensa takia mieluum- 

 min jokien varsia ja pikkujarvia kuin isojen selkien rantoja^). 

 Kaskikauden suomalaiset lienevat kuitenkin viljelyksiensa 

 vuoksi suosineet lihavia ja hikevia vesistonvarsia, pannen 

 silloin paapainon maaperan suotuisuudelle '). 



On itsestaan selvaa, etta tallaisella vanhalla viljelysseu- 

 dulla kulttuurin vaikutus kasvillisuuteen tuntuu kaikkialla. 

 On lisaksi huomioonotettava, etta Jaaski kokonaisuudes- 

 saankin on tiheimmin asuttuja pitajia Etela-Karjalassa ^). 

 Viela suurempi asutustiheysarvo saataisiin, jos voitaisiin 

 laskea yksinomaan lehtoalueen asukasluku ja pinta-ala. 

 Nain saadun asutustiheyden arvo olisi varmasti hammastyt- 

 tavan suuri verrattuna samalla tavalla saatuun pitajan muun 

 osan asutustiheysarvoon. Juuri talla melkein kauttaaltaan 

 viljellylla lehtoalueella on kulttuurin kasvillisuutta turmeleva 

 vaikutus ollut suurin. 



Asutuksen ja viljelyksen merkit ovat piirtyneet varsin- 

 kin metsiin. — Tassa yhteydessa voi ainoastaan hajanaisia 

 ja ylimalkaisia piirteita naista seikoista tulla mainituksi. 

 Jo vanhoista ajoista ovat ensi sijassa ravintorikkaimmat ja 

 hikevimmat maat raivatut niityiksi ja pelloiksi. Eritoten on 

 se savea tai lihavaa morenia oleva maapera, jota lehto- 

 kasvillisuus seuraa, vetanyt puoleensa etenevaa viljelysta. 

 Lehdoista lienevatkin jaaneet raivaamatta ainoastaan erikoi- 

 sen lohkareiset ja kiviset tai viettavat kohdat. Kun rehe- 



; I 



^) Kuvauks. Suom. kans. esihist. s. 72. 



2) Julius Ailio: Kivikauden loydot, Suomen kartasto II, s. 6. 



») Cajander: Kasvien vaellusteista Suomeen, Lannetar uusi jakso 

 II. 1914, s. 43—44. — Metsanh. perust. s. 689—690. , 



*) Suomen kartaston mukaan 22 henkea neliokilometrilla. 



