50 K. J. Valle, Lehtomaisen kasvillis. ja lehtokasv. esiintym. Jaaskessa, 



Toiseksi olen kasitellyt lehtokasvien esiintymista karum- 

 missa yhdyskunnissa ja vahemman ravintorikkailla kasvu- 

 paikoilla. — Aikaisemmin on jo mainittu, etta puolilehto- 

 kasvit tulevat hyvin toimeen huonommassakin maaperassa 

 (siv. 43). Naidenkin joukossa on kuitenkin aivan selvasti 

 vahempaan tyytyvaisia ja vaateliaampia lajeja. Karummassa 

 maaperassa paraiten toimeentulevia puolilehtokasveja tuntu- 

 vat olevan: Phegopteris dryopteris, Platanthera bifoliay 

 Primus padus, Geranium siluaticum, Viola Riviniana ja Me- 

 lampyrum silvaticum. Vaateliaimpia puolilehtokasveja taas 

 nayttavat olevan: Polystichum filix mas, Paris quadri- 

 folius, Stellaria longifolia, Anemone nemorosa ja Viburnum 

 opulus. 



Varsinaisten lehtokasvienkin joukossa on eri maarassa 

 vaateliaita lajeja. Lahinna puolilehtokasveja ovat vaateliai- 

 suudessa ne lajit, joita silloin talloin tapaa huonommallakin 

 maaperalla, jolloin ensi sijassa tulevat kysymykseen lehto- 

 maiset kangasmetsat, osaksi myos lihavat korvet seka pen- 

 saikot, joiden lehdonluonne on epaselva. Naita vahimman 

 vaateliaita varsinaisia lehtokasveja ovat: Daphne mezereum 

 (22.o) *), Viola umbrosa (20.o), Tilia cordata (20.o), Lathyrus 

 vernus (IS.s), Hepatica triloba (17.2), Arenaria trinervia (15.8), 

 Actaea spicata (15.4) ja Stellaria nemorum (15.o). 



Toisen ryhman varsinaisista lehtokasveista muodostaisi- 

 vat ne, jotka vain joskus esiintyvat muissakin yhdyskunnissa. 

 Tahan kuuluisivat: Epipactis latifolia (I2.5), Stachys silva- 

 ticus (9.7), Lonicera xylosteum (8.7), Onoclea struthopteris 

 (7.7), Pulmonaria officinalis (5.3), Viola epipsila (5.3), Cir- 

 caea alpina (S.s), Impatiens .noli tangere (3.8) ja Ribes nig- 

 rum (3.7). 



On kuitenkin suuri joukko varsinaisia lehtokasveja, 

 jotka paikkakunnalla tekemieni havaintojen perusteella tun- 

 tuvat olevan kokonaan sidottuja erilaatuisiin lehtomaisiin 

 kasvupaikkoihin. Kyseenalaista ja tarkempien tutkimuksien 



') Luku on prosenttimaara loytopaikkojen summasta. 



