Acta Societatis pro Fauna et Flora Fennica, 46, N:o 6. 51 



kautta vasta selvenevaa on tama seuraavien lajien suhteen: 

 Milium effusum, Vicia silvatica ja Clinopodium vulgare. 

 Hyvin todennakoiselta tuntuu, etta seuraavat lajit kasvaisi- 

 vat vain lehtomaisilla paikoilla, kuten muistiinpanoni osoit- 

 tavatkin, nimittain Cardamine amara, Chrysosplenium alterni- 

 folium, Lathy rus Silvester, Geranium Robertianum, Viola mira- 

 biliSy Galium triflorum ja Adoxu moschatellina. 



Olen lisaksi koettanut arvioida jonkun verran yleisim- 

 pien lehtokasvien runsautta kasvupaikoillaan sikali kuin se 

 on ollut mahdollista muistiinpanojeni perusteella. Ruohp- ja 

 heinamaisista varsinaisista lehtokasveista olen huomannut 

 seuraavien lajien esiintyvan paaasiassa runsaina: Onoclea 

 siruthopteris, Stellaria nemorum, Cardamine amara, Chryso- 

 splenium alternifolium ja Circaea alpina. Runsaina — jok- 

 seenkin runsaina — esiintyy enimmakseen Triticum caninum, 

 Vaihtelevampaa esiintymisrunsautta- osoittavat: Milium effu- 



sum, He pat 



Viola epipsila, 



officinalis. 



ticus. Huomattavasti ainoastaan siella taalla tai yksityisina 

 yksiloina esiintyva nayttaa Epipactis latifoUa olevan. 

 Puu- Ja pensaskasveisfa Ribes nigrum, Tilia cordata, Daphne 

 mezereum ja Lonicera xylosteum esiintyvat useimmiten jou- 

 kossa tai yksityisina kasvavina; ainoastaan lehrnus ja kuusama 



ovat joskus vallitsevia. 



Ruoho- ja heinamaisista puolilehtokasveista useimmiten 

 runsaana, joskus hyvinkin runsaana esiintyva on Aegopodium 

 podagraria. Runsaana — jokseenkin runsaana kasvavat 

 myos Poa nemoralis ja Oxalis acetosella. Toisten lajien 

 esiintyminen on vaihtelevampaa. Puukasveista Prunas padus 

 on usein vallitseva. 



