52 K, J. Valle, Lehtomaisen kasvillis. ja lehtokasv. esiintym. Jaaskessa. 



Olen myos arvioinut lehtokasvien suhdetta viljelykseen 

 ja raivaukseen. Tassakin suhteessa tuntuu eri lajien valilla 

 olevan suurta erilaisuutta. Varsinaisista lehtpkasveista nayt- 

 tavat olevan arimpia eraat ohutlehtiset varjoruohot, ennen 

 kaikkea seuraavat: Actaea spicata, Impatiens noli tangere 

 (esim. eraissa ojanteissa kirkolla haviamaisillaan), Viola 

 umbrosa (kaikkialla harvalukuinen ja nayttaa viime vuosina 

 muutamin paikoin karsineen puiden kaadannasta), Circaea 

 alpina (sailyy vain tiheimpien leppavesakkojen suojassa), 

 Galium triflorum (?) ja Adoxa moschatellina (luultu jo 

 havinneeksi eraasta paikasta, mutta loytynyt uudestaan). 

 Lehdon harventamisesta nayttavat myos koko joukon 

 karsivan Milium effusum (?), Viola epipsila, V. mirabiliSy 

 Pulmonaria officinalis ja Stachys silvaticus. Koko sitkeasti 

 nayttavat pitavan puoliaan : kosteissa lepikoissa Triticum 

 caninum ja Stellaria nemorum, ojan varsilla Onoclea stru- 

 thopteris ja varsinkin Rites nigrum, lahdepaikoissa Chryso- 

 splenium alternifolium, lehtomailla Lathynis vernas ja Clino- 

 podium vulgare, lehdikoissa Lathyrus vernus ja Daphne 

 mezereum seka niitynlaiteilla Hepaiica triloba. Helpompi on 

 isompien puuvartisten kasvien, kuten kuusaman ja lehmuk- 

 seny puolustaa paikkaansa ja varsinkin jalkimainen nayttaa 

 versoavan uudestaan usein senkin jalkeen, kun se on juu- 

 resta hakattu poikki. 



Niista lajeista, jotka viljelyksen kautta ovat saaneet 

 uusia kasvupaikkoja, oli jo edellisessa luvussa (siv. 42 — 43) 

 jonkun verran puhe. Tama kulttuurin avulla leviaminen 

 lienee vahaista seuraavilla: Cardamine amara (kts. s. 40 

 41) ja Mulgedium sibiricum (tavattu kerran muutamia kpL 

 heinapellon laidassa lahella rautatieta). Huomattavampaa 

 on se lajeilla Geum urbanum (esiintyy joskus pihoilla ja 

 talojen laheisyydessa) ja Crepis paludosa (joskus levinneena 

 kosteilla, varsinkin hetteikkoisilla luonnonniityilla). Suuresti 

 tuntuvat viljelyksen turvissa leviavan Brachypodium pinnatum 

 seka Listera ovata, Ranunculus ^cassubicus ja Agrimonia eu- 

 patoriUy joita en itse ole koskaan tavannut varmasti alku- 

 peraisissa oloissa. 



