Acta Societatis pro Fauna et Flora Fennica, 46, N:o 6. 53 



Puolilehtokasveista lienevat varsinkin kaikki saiiiaiset 

 (havinneet m. m. niittylehdikoista!), mutta etenkin lajit 

 Phegopteris polypodioides ja Polystichum filix mas arkoja 

 karsimaan raivauksesta samoin Paris qiiadrifolius, Stellaria 

 longifolia, Oxalis acetosella ja Viola '^Riviniana. Koko jou- 

 kon kestavia lajeja tuntuvat Melica nutans, Carex digitata, 

 Platanthera bifolia, Melampyram silvaticum seka puuvartisista 

 Viburnum opuhis ja varsinkin Pmnus padus olevan. — Erit- 



tain vahainen nayttaa raivauksen levittava vaikutus olevan 

 lajeihin Equisetum pratense ja Scrophularia nodosa (kts. siv. 

 45). Erikoisesti tuntuvat raivausta ja viljelysta kayttavan 

 hyvakseen Geranium silvaticum (yleinen rinneniityilla, pellon- 

 pientareilla, joskus tienvarsilla ja ratapenkereilla), Veronica 

 chamaedrys (yleinen pellonpientareilla, piha- ja puutarha- 

 nurmikoilla, rinneniityilla j. n. e.) ja Aegopodium podagraria 

 (kts. siv. 44—45). 



Nama vahaiset tutkimukset eivat kuitenkaan voi antaa 

 aivan selvaa kuvaa lehtokasvien suhteesta kulttuuriin, vaan 

 on arviointi ylimalkaista ja monessa kohdassa epavarmaa. 



Lehtokasvien leveneminen ja vaellus Vuoksen seuduilla 



vertailujen valossa. 



Paastakseni perille lehtokasvien esiintymisesta koko 

 Vuoksen alueella ja saadakseni sen kautta ehka viittauksia 

 niiden siirtymisista nailla mailla, olen verrannut muistiin- 

 panojani niihin kasvillisuus- ja kasvistotutkimuksiin, joita 

 aikaisemmin on suoritettu alueeni rajoilla tai muualla Vuok- 

 sen ymparistoilla. 



Tutkittavaani alueeseen rajoittuvilla seuduilla eivat tie- 

 taakseni muut kuin R. H u 1 1 ') ole toimittaneet topografis- 



Halt: Bidrag till kannedomen om vegetationen i sodra Savo- 

 laks. Meddel. Soc. F. Fl. Fenn. Ill, Helsingfors 1878, siv. 125 

 133. 



