54 K. J. Valle, Lehtomaisen kasvillis. ja lehtokasv. esiintym. Jaaskessa. 



luontoisia kasvupaikkatutkimuksia. Hanen havaintonsa ovat 

 tehdyt Jaasken pohjoispuolella, molempien Salpausselkien 

 valisessa osassa Ruokolahden ja Rautjarven pitajia. Hanen 

 kuvauksiensa mukaan ovat nama seudut karuja hiekka- ja 

 soramaita, lahella Saimaata kuitenkin viljavampaa savimaata 

 joukossa, Kuivat mantykankaat ovat laajoilla aloilla vallit- 

 sevia, notkoissa on tuoreita kankaita ja paljon soita. Sup- 

 peassa kuvauksessa alueen lehdoista (s. 132^133) sanotaan, 

 etta nama ovat harvinaisia ja huonosti muodostuneita. Paat- 

 taen esiintymispaikoista ja lajiluettelosta ne ovat Jaasken 

 niittylehdikkojen ja puronvarsien koyhanpuoleisten koski- 

 lehtojen tapaisia. Yleensa nayttaa naissa lehdoissa esiinty- 

 van vain harvoja lehtojen lajeja. — Erikoisesti huomautetaan 

 kirjoitelmassa (siv. 127 ja 147), kuinka maapera etelampana 

 muuttuu saviseksi ja kasvillisuus kay sen vuoksi rehevam- 

 maksi ja kasvisto huomattavasti rikkaammaksi, varsinkin 

 Imatralla, josta erikoisesti rehevina kasvupaikkoina mainitaan 

 lehdot ja rantapenkereet (makilehtoja!). Kirjoitelmassa kasi- 

 tellaan myos alueen kasvilajien levenemista ja yleisyytta ja 

 naita tietoja annetaan myos Imatran seuduilta, josta minulla- 

 kin on muistiinpanoja. 



J. L i n d e n ^) kasittelee tutkimansa alueen kasvillisuutta 

 vain yleispiirtein. Han on liikkunut laajalti Vuoksen koillis- 

 puolisissa seuduissa, tutkien erikoisemmin vain kasvistoa 

 Jaasken, Antrean, Kirvun, Raisalan, Kaukolan, Kakisalmen 

 ja Hiitolan pitajissa. Jaaskessa han on kaynyt yksinomaan 

 Vuoksen koillispuolella olevassa pitajanosassa. Han on 

 alueellaan huomannut (siv. 127—136) suuria eroavaisuuksia 

 kasvistossa ja kasvillisuudessa Vuoksen alisten, Kuparsaaren 

 ja Kakisalmen valisten rantaseutujen ja tutkitun alueen sisa- 

 osien valilla. Han mainitsee sisaosien yksitoikkoisuuden 

 vastakohtana Vuoksen alueelta siella runsaasti esiintyvat 

 rehevat lehdot ja tuoreet lehtomaet (angsbackar), joissa han 



') Anteckn. om. vaxtl i s. Karel, siv. 115—185 (kts. alaviittausta 



siv. 38). 



